title: 1999/605/EY: Komission päätös, tehty 11 päivänä toukokuuta 1999, Italian sokerialalla myöntämistä valtiontuista (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1363) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid for restructuring
sugar industry

text: L 236/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 11 päivänä toukokuuta 1999, Italian sokerialalla myöntämistä valtiontuista (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1363) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (1999/605/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuk- sensa kyseisen artiklan mukaisesti (1), sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) I MENETTELY Komission käsiteltäväksi saatettiin 15 päivänä helmi- kuuta 1995, 27 päivänä kesäkuuta 1995 ja 27 päivänä heinäkuuta 1995 valitus, jonka mukaisesti Italian väitet- tiin myöntäneen tukia kahden sokerintuotantolaitoksen omistajayhtiöille. Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti kyseisistä tuista 22 päivänä elokuuta 1995 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti Italialle 25 päivänä marraskuuta 1996 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamisso- pimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely II osastossa lueteltuja tukia vastaan. Kyseisessä kirjeessä komissio vaati esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa kirjeen tiedoksiantamisesta. Italiaa yhteisöjen Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin lehdessä (2). Komissio virallisessa Euroopan kehotti muita jäsenvaltioita ja muita asianomaisia osapuolia esittämään kyseisiä tukia koskevat huomau- tuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivämäärästä. Italia esitti alustavat huomautuksensa 3 päivänä huhti- kuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti komission yksityiskohtaiset aloittamaa menettelyä koskevat (1) EYVL C 88, 19. 3. 1997, s. 4. (2) Katso alaviite 1. 6) 7) 8) 9) huomautuksensa kirjeellä. 8 päivänä kesäkuuta päivätyllä Komissio vastaanotti 17 päivänä huhtikuuta 1997 huomautuksia yritykseltä, joka toimii samalla alalla kuin yritykset, joiden väitettiin saaneen tukea. Komissio on toimittanut nämä huomautukset Italialle. II TUKIEN KUVAUS Tuet, joita vastaan komissio aloitti menettelyn, on myönnetty Celanossa (A kohta) ja Castiglion Fiorenti- nossa (B kohta) toimivien kahden sokerintuotantolai- toksen omistajayhtiöille. Tukien myöntäminen on ajalli- sesti jatkoa muille komission investointitukina hyväksy- mille julkisille tukitoimenpiteille, jotka on tarkoitettu näiden kahden tuotantolaitoksen rakenneuudistukseen. Tuet on kuvattu jäljempänä A ja B kohdassa. Suluissa olevat päivämäärät ovat tuen myöntämisestä päättäneen taloudellisesta suunnittelusta vastaavan ministeriöiden la välisen komitean (Comitato interministeriale per programmazione ’CIPE’) economica, päätöksen päivämääriä. jäljempänä Kaikki tuet on myönnetty RIBS SpA:n (jäljempänä ’RIBS’) kautta, joka on elintarvikealan tukitoimenpitei- siin keskittynyt julkinen osakeyhtiö. Italian toimittamien tietojen mukaan tukien myöntä- misen oikeusperustana toimivat lait n:o 700/83 ja n:o 209/90, joilla säännellään RIBS:n tukitoimenpiteitä ja joissa säädetään Italian sokerialan rakenneuudistusta koskevan kansallisen suunnitelman hyväksymisestä, vaikka jotkut myönnetyt tuet eivät vastaakaan näissä laeissa säädettyjä tukityyppejä. 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/15 Sokerialan rakenneuudistusta koskeva kansallinen suunnitelma vuosiksi 1984/1985—1989/1990 ja sen jatkaminen asiayhteyteen, koska ne on myönnetty sokerialan raken- neuudistusta suunnitelman voimassaoloaikana ja koska Italia katsoo niiden kaik- kien olevan mainitun suunnitelman mukaisia. kansallisen koskevan 10) 11) sokerialan suunnitelmaa Komissio ilmoitti Italialle 15 päivänä toukokuuta 1984 rakenneuudistusta kirjeellä päivätyllä koskevaa kansallista vuosiksi 1984/ 1985—1989/1990 (jäljempänä ’PN 84/90’) käsittele- västä päätöksestään. Koska suunnitelmassa vahvistetaan ja tietyt rakenneuudistusta yleisellä tasolla tavoitteet koskevat yksityiskohtaiset säännöt mutta ei yksityis- joiden avulla toteutettujen tukitoimenpiteiden kohtia, soveltuvuus arvioida, komissio on ilmoittanut Italian viranomaisille, ettei sillä ole lakia n:o 700/83 koskevia huomautuksia, mutta itselleen oikeuden tutkia kyseisen lain pidättänyt mukaiset erityissuunni- tukitoimenpiteitä telmat, joista on annettava erikseen tieto 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. yhteismarkkinoille voitaisiin koskevat koskevasta Italia on ilmoittanut PN 84/90:n perusteella kahdesta tukitoimenpiteitä erityissuunnitelmasta, joiden avulla on tarkoitus toteuttaa Castiglion Fiorenti- nossa sijaitsevan tuotantolaitoksen sekä Celanossa ja Strongolissa sijaitsevien tuotantolaitosten rakenneuu- distus. Komissio on hyväksynyt nämä kaksi suunni- telmaa 13 päivänä joulukuuta 1984 ja 5 päivänä elokuuta 1985 päivätyillä kirjeillään. 12) Näiden kahden suunnitelman avulla oli tarkoitus: Castiglion Fiorentinossa sijaitsevan tuotantolaitoksen rakenneuudistusta koskevien investointien osalta, että: a) RIBS osallistuu Zuccherificio Castiglionese SpA (jäljempänä ’Castiglionese’) -nimisen yhtiön pääoman rahoittamiseen 12 000 miljoonalla Italian liiralla; b) RIBS myöntää kyseiselle yhtiölle 24 000 miljoonan Italian liiran lainan edullisella korolla; Celanossa ja Strongolissa sijaitsevien tuotantolaitosten rakenneuudistusta koskevien investointien osalta, että: a) RIBS osallistuu Nusam SpA (jäljempänä ’Nusam’) -nimisen yhtiön pääoman rahoittamiseen 10 000 miljoonalla Italian liiralla; b) RIBS myöntää kyseiselle yhtiölle 35 000 miljoonan Italian liiran suuruisen lainan edullisella korolla. 13) 14) sokerialan ensimmäisen Tämän rakenneuudistusta koskevan kansallisen suunnitelman kestoa on jatkettu markkinointivuoteen 1990/1991. Komissio on hyväk- synyt suunnitelman jatkamisen ja antanut periaatteel- lisen hyväksyntänsä vuoden 1984 suunnitelman ajanta- saistamiselle 1991/1992—1995/1996. Komissio ei kuitenkaan tälläkään kertaa ”ole esittänyt kantaansa siltä osin kuin se koskee toimia, joita toteute- taan suunnitelmaa ajantasaistettaessa ja joista on annet- tava tieto myöhemmin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti”. kaudeksi Komissio pyysi samassa päätöksessään, ettei Italia tekisi minkäänlaisia tuensaajia kohtaan ennen kuin komissio on esittänyt kantansa rakenneuudistussuunnitelman soveltamiseksi suunnitel- luista toimista. Tässä päätöksessä käsitellyt tuet liittyvät sitoumuksia mahdollisia 15) 15. 1) A Celanossa sijaitsevaan tuotantolaitokseen liittyvät tuet Celanossa sijaitsevan tuotantolaitoksen rakenneuudis- tukseen tarkoitetut tuet myönnettiin aluksi Nusamille ja tämän jälkeen Sadam-yhtymään kuuluvalle Sadam Abruzzo SpA (jäljempänä ’Sadam Abruzzo’) -nimiselle yhtiölle, joka osti kyseisen tuotantolaitoksen selvitys- tilassa olleelta Nusamilta 17 päivänä joulukuuta 1991 ja tiloissa vuokralaisena 11 päivästä joka oli luetellaan 15. 1—15. 6 elokuuta 1989. Kyseiset kohdassa. toiminut tuet joka oli komitean Taloudellisesta suunnittelusta vastaavan ministeriöiden ’CIPEn (jäljempänä päätöksellä välisen päätöksellä’), tehty 12 päivänä huhtikuuta 1988, myönnettiin tukea Celanossa sijaitsevan sokerin- tuotantolaitoksen omistavan Nusamin pääoman rahoit- Italian tamiseen osallistumisena 5 000 miljoonalla liiralla. Pääomaa rahoitettiin uudelleen osakepääoman korotuksen yhteydessä sen jälkeen, kun osakepääomaa oli alennettu (26 000 miljoonasta Italian liirasta 13 000 miljoonaan Italian liiraan) yrityksen tappioiden kattami- rahoitukseen osallistuminen nollattiin seksi. Uusi myöhemmin hallinnollisten tappioiden kattamiseksi. 15. 2) CIPEn 12 päivänä syyskuuta 1989 tekemällä päätöksellä myönnettiin 2 000 miljoonan Italian liiran suuruinen joka oli kyseisen tuki takauksena Sadam Abruzzolle, sokerintuotantolaitoksen vuokralainen ja tuli josta myöhemmin sen omistaja. Takaus, joka myönnettiin Sadam Abruzzon aloittaessa Nusamin tuotantolaitoksen vuokraamisen, kattoi Nusamin sitoumukset suhteessa kolmansiin velkojiin. 15. 3) CIPEn 2 päivänä helmikuuta 1990 tekemällä päätök- sellä myönnettiin 11 000 miljoonan Italian liiran Sadam Abruzzolle. suuruinen Takauksen määrä vastasi Sadam Abruzzon omistajayh- tiön (Nusamin) laskuun tekemistä investoinneista aiheu- tuneita menoja sen toimiessa tuotantolaitoksen vuokra- laisena. takauksena tuki 15. 4) Hallinnollisten tappioiden vuoksi tehdyn osakepääoman nollauksen 2 500 jälkeen myönnettiin miljoonan Italian liiran suuruinen tuki Nusamin pää- omankorotukseen osallistumisena. Tuki myönnettiin luopumalla vastaavalla määrällä osasta Nusamin kiinni- tysluottoja. yhteensä 15. 5) CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemällä päätök- sellä RIBS valtuutettiin toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet Nusamin konkurssin välttämiseksi ja hyväksymään Celanossa sijaitsevan tuotantolaitoksen myyminen Sadam Abruzzolle (vuoden 1990 tukitoi- menpiteitä koskeva erityissuunnitelma). L 236/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 Toteutetut toimenpiteet olivat: a) Celanon tuotantolaitoksen kiinnityksestä luopu- minen vakuudeksi Nusamin 17 504 miljoonan Italian liiran jäännösvelan maksamiselle RIBSille. Luopumisen myötä luoton luokitus aleni toissijai- seksi ansiosta Nusam vältti konkurssin ryhtymällä velkasaneeraukseen (concor- dato preventivo) (3). luotoksi, minkä 16. 2) CIPE antoi 2 päivänä helmikuuta 1990 tehdyllä päätök- sellä luvan Castiglionesea koskevalle toimenpidesuunni- telmalle koskeva (vuoden 1992 tukitoimenpiteitä jonka tarkoituksena oli parantaa erityissuunnitelma), yhtiön taloudellista (yhtiö oli pyytänyt tilannetta elokuussa 1991, että siihen sovellettaisiin valvotun hallinnon menettelyä). Toteutetut toimenpiteet olivat seuraavat: b) Toissijaiseksi muuttuneen sijoittaminen muiden toissijaisten luottojen jälkeen (poster- gazione). Tämä lopullisesti Nusamin tehtyä konkurssin 29 päivänä joulukuuta 1997. luotto menetettiin luoton c) Nusamin Celanossa sijaitsevan tuotantolaitoksen myyminen Sadam Abruzzolle siten, että tämä ottaa liiran 15 000 miljoonan vastatakseen suuruisen jäännösvelan maksusta RIBSille (samoin takaisinmaksuehdoin). Italian d) Uuden viiden vuoden lykkäysajan (maksetaan ai- noastaan korot) myöntäminen kyseisen 15 000 miljoonan Italian liiran suuruisen jäännösvelan takaisinmaksamiselle. edullisemmat 15. 6) Samalla CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemällä päätöksellä myönnettiin seuraavat tuet: a) Yhteensä 8 000 miljoonan Italian liiran suuruinen tuki Sadam Abruzzon pääoman rahoittamiseen osal- listumisena. b) RIBSin Sadam Abruzzolle myöntämä 11 000 miljoonan Italian liiran suuruinen laina edullisem- malla korolla. B Castiglion Fiorentinossa sijaitsevaan tuotantolai- tokseen liittyvät tuet 16) 16. 1) Kaikki tuet myönnettiin Castiglioneselle, joka on osake- yhtiö, jonka osakepääoma oli jaettu RIBSin ja Federcon- sorzi SpA:n (pääosakas) välillä. Federconsorzi SpA:n selvitystilaan joutumisen myötä ja tästä sen määräysval- vaikeuksien lassa seurauksena Federconsorzi SpA:n osakkeet myytiin SECI SpA:lle (jäljempänä ’SECI’), ja Castiglionese liittyi Sadam-yhtymään 1992. Kyseessä olevat tuet käsitellään seuraavassa. aiheutuneiden heinäkuuta yhtiöille päivänä olleille 29 Elokuun 2 päivänä 1991 myönnettiin takauksena tuki joka omisti Castiglion Fiorentinossa Castiglioneselle, sijaitsevan markkinoin- tarkoitetun tivuoden 1991 menojen 41 000 miljoonan Italian liiran puiteluoton avaami- seksi. sokerintuotantolaitoksen, kattamiseen (3) Tämä on mahdollista ainoastaan, jos velallinen pystyy vastaamaan kaikista ensisijaisista luotoistaan ja 40 prosentista toissijaisia luottoja. a) vuonna 1984 toteutettua 12 000 miljoonan Italian liiran pääoman rahoittamista jatkettiin 10 vuodella (komissio pääomarahoituksena myönnetyn ensimmäisen tuen); hyväksynyt oli b) RIBSin Castiglioneselle vuonna 1984 edullisella korolla myöntämä (20 000 miljoonan Italian liiran) laina muutettiin osittain pääomaksi (komissio oli hyväksynyt lainana myönnetyn tuen); c) 24 000 miljoonan Italian liiran lainan jäljellä oleva osuus porrastettiin uudelleen 15 vuoden ajanjaksolle; d) RIBS osallistui uudestaan Castiglionesen pääoman rahoittamiseen 10 000 miljoonalla Italian liiralla; e) RIBS myönsi Castiglioneselle 20 000 miljoonan Italian liiran lainan edullisella korolla; f) Sadam Abruzzon on tarkoitus ostaa edellä a, b ja d tarkoitettuja RIBSin osakkeita niiden kohdassa nimellisarvolla. III PERUSTELUT MENETTELYN ALOITTAMISELLE Komission perustelut 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevalle päätökselle esitetään seuraavaksi lyhyesti. RIBSin edellä mainittujen CIPEn päätösten mukaisesti myöntämät tuet eivät kuulu komission vuosina 1984 ja 1991 hyväksymiin sokerialan rakenneuudistussuunni- telmiin. Tuet eivät sisälly tukitoimenpiteitä koskeviin erityis- suunnitelmiin, kuten edellä mainituissa rakenneuudis- tussuunnitelmissa edellytetään. Tukitoimenpiteitä koske- vista erityissuunnitelmista olisi lisäksi pitänyt ilmoittaa komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sillä rakenneuudistussuunnitelmien nimenomaisesti periaatteellisessa esitetty komission kantaa erityissuunnitelmissa määrät- tyjen toimenpiteiden soveltuvuuteen yhteismarkkinoille. hyväksynnässä ei Italian väitettä, jonka mukaan olisi mahdollista osoittaa jälkikäteen syy-yhteys RIBSin myöntämien tukien ja tukea saaneiden yritysten tekemien investointien välillä, ei voida hyväksyä. Komissio ei ole havainnut, että tuet olisivat olleet välttämättömiä toteutettujen investointien kannalta. 17) 18) 19) 20) 21) 22) 23) 24) 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/17 Tämä huomioon ottaen tukia ei voida pitää sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/ 81 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komis- sion asetuksella (EY) N:o 1148/98 (5), 46 artiklassa tarkoitettuna tukina. Tässä artiklassa (kuten markki- nointivuosia 1989/1990 ja 1990/1991 koskevan asetuksen (ETY) N:o 1254/89 (6), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 260/96 (7), vastaavassa säännöksessä) säädetään, että sokerijuurikasalan raken- neuudistustukien on täytettävä seuraavat edellytykset: 26) Kyseinen yritys on samaa mieltä komission tosiasioita koskevan analyysin ja oikeudellisen analyysin kanssa siitä, että kaikki komission tutkimat Sadamin omistuk- sessa nykyään olevien Celanon ja Castiglion Fiorentinon tuotantolaitosten hyväksi tukitoimenpiteet olivat tukia, joiden saaja oli loppujen lopuksi Sadam- yhtymä itse. Sadamista tuli kahden tuotantolaitoksen (Celanossa sijaitsevan Nusamille kuuluneen tuotantolai- toksen ja Castiglion Fiorentinossa sijaitsevan Castiglio- neselle kuuluneen tuotantolaitoksen) omistaja suosiolli- joita markkinataloudessa ei voida sissa olosuhteissa, hyväksyä. toteutetut — niiden on perustuttava Italian voimassa olevissa esitet- rakenneuudistussuunnitelmissa sokerialan tyihin erityistarpeisiin, — niiden on oltava rakenneuudistussuunnitelmien mukaisia. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 46 artiklaan perustuvan oikeudellisen kehyksen ulkopuolella kyseisiä tukia voidaan arvioida ainoastaan investointitukina tai, jos otetaan huomioon tuensaajien tilanne eri maksusuo- ritusten aikana, vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitet- tuna tukena. Tarkasteltaessa kyseisiä tukia maataloustuotteiden jalos- tuksen ja kaupan pitämisen alalla myönnettäviin inves- tointitukiin sovellettavien sääntöjen näkökulmasta ne sijoittuivat sellaisen säännön soveltamisalaan, jolla kiel- letään kaikki sokerialan investointituet. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja raken- teiden uudistamiseksi tarkoitettuja tukia koskevien sään- töjen osalta komissio katsoi, ettei maatalousalalla menettelyn aloittamisen aikaan sovellettuja perusteita tai vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtion tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (8) esitettyjä perus- teita nähtävästi ollut noudatettu. Näitä suuntaviivoja muutettiin vuonna 1997 (9) maatalousalaan sovelletta- vien erityisperusteiden huomioon ottamiseksi. IV ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUO- MAUTUKSET 25) Eräs yksityinen yritys toimitti 17 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyllä kirjeellään komissiolle huomautuksensa osana 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä. Kyseinen yritys tuottaa ja pitää kaupan juurikassokeria, ja se on näin ollen Sadam-yhtymän suora kilpailija. (4) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (5) EYVL L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (6) EYVL L 126, 9. 5. 1989, s. 1. (7) EYVL L 34, 13. 2. 1996, s. 16. (8) EYVL C 368, 23. 12. 1994. (9) EYVL C 283, 19. 9. 1997, s. 2. 27) Kuitenkaan: — kyseinen yritys ei ole samaa mieltä komission sen joka koskee CIPEn 6 päivänä päätelmän kanssa, jolla sallittiin elokuuta 1987 tekemää päätöstä, RIBSin nostavan Celanon tuotantolaitokselle tarkoi- tetun edullisella korolla myönnetyn rahoituksen 35 000 miljoonaan Italian liiraan. Yritys katsoo, että CIPEn päätöksen täytäntöön panematta jättäminen ja vastaavien määrien maksamatta jättäminen eivät sulje pois mahdollisuutta, että kyseinen toimenpide on tukitoimenpide, sillä varojen käytettävissäoloa koskevan ilmoituksen ansiosta Nusam saattoi saada pankkirahoitusta, jota se ei muuten olisi voinut saada; ei ollut — yrityksen mukaan komissio ottanut huomioon CIPEn 12 päivänä huhtikuuta 1988 esitettyjen toimenpiteiden, tehdyssä päätöksessä jotka olivat suunnitteilla mutta joita ei toteutettu, vääristäviä vaikutuksia; pelkästään toimenpiteiden suunnittelun ansiosta Nusam olisi voinut saada pankeilta muuta rahoitusta. 28) 29) Kyseisen yrityksen päätelmät näyttävät perustuvan oletukseen, että tuensaajana toimivalle yritykselle tarkoi- tettujen lisävarojen käytettävissäoloa koskevalla ilmoi- sama vaikutus kuin valtiontakauksen tuksella olisi myöntämisellä. ei edellä Käytettävissä olevien tietojen perusteella mainitun ilmoituksen puuttumisen vuoksi kuitenkaan voida päätellä, ettei kyseinen yritys olisi voinut saada pankkilainaa tai että sen sopimat lainat olisi myönnetty edullisemmalla korolla kuin mitä rahoituslaitokset soveltavat tavallisesti jonkin toisen yrityksen vastaavaan lainaan. V ITALIAN HUOMAUTUKSET 30) Italia esitti alustavat huomautuksensa 3 päivänä huhti- kuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. Italia esitti 8 päivänä kesäkuuta 1998 yksityiskohtaiset huomautuksensa komission aloittamasta menettelystä. Huomautukset esitetään seuraavassa. L 236/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 31) 32) 33) 34) 35) Italian mukaan edellä II osastossa mainittujen CIPEn päätösten mukaisesti myönnetyt tuet ovat osa komis- sion 15 päivänä toukokuuta 1984 tekemällä päätöksellä hyväksyttyä Italian sokerialan rakenneuudistussuunni- telmaa (PN 84/90), jota jatkettiin ja ajantasaistettiin kaudeksi 1991/1992—1995/1996 (suunnitelman PN 91/96 jatkaminen ja ajantasaistaminen hyväksyttiin komission 20 päivänä kesäkuuta 1990 tekemällä päätöksellä). Kyseiset ennen muuta johdonmukaisena jatkona kahdessa tukitoimenpiteitä koskevassa erityissuunnitelmassa määrätyille toimenpi- teille; komissio hyväksyi erityissuunnitelman Castiglion Fiorentinon tuotantolaitoksen osalta 13 päivänä joulu- kuuta 1984 tekemällään päätöksellä ja Celanon tuotan- tolaitoksen osalta 5 päivänä elokuuta 1985 tekemällään päätöksellä. Komissio hyväksyi kyseiset erityissuunni- sokerialan telmat, koska ne olivat yhdenmukaiset rakenneuudistussuunnitelman kanssa, ilmoi- tettu ja joka oli hyväksytty. josta oli toimivat tuet suunnitelmat, Italian mielestä alakohtaiset sellaisina kuin komissio on ne hyväksynyt, edustavat edellä mainittujen CIPEn päätöksillä hyväksyttyjen toimenpi- teiden ”laillisuusparametriä” yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-47/91, Italia vastaan komissio (”Italgrani”) (10) 5. lokakuuta 1994 annetulla tuomiolla luoman oikeus- käytännön mukaisesti. Tämän oikeuskäytännön mukaan komissio ei voi tarkastella suoraan perustamissopimuksen nojalla yksit- täistä tukea, josta väitetään, että se on myönnetty osana aiemmin hyväksyttyä järjestelmää. Komissio voi aluksi tutkia vain, kuuluuko tuki yleiseen järjestelmään ja täyt- tääkö se järjestelmän hyväksymistä koskevassa päätök- sessä vahvistetut edellytykset (11). Samassa tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin vahvistaa, että jos komissio katsoo tällaisen tutkimuksen jälkeen, että yksittäinen tuki on järjestelmän hyväksymistä tukea on koskevan komission päätöksen mukainen, käsiteltävä eli voimassa olevana tukena (12). sallittuna tukena Se, että komissio asetti kyseisen kahden alakohtaisen suunnitelman hyväksymisen edellytykseksi tukitoimen- piteitä koskevista yksittäisistä suunnitelmista ilmoitta- misen etukäteen, on Italian mukaan vain menettelyl- linen Ennakkoilmoitusvelvollisuuden laiminlyönnin toteaminen ei tästä syystä saisi vaikuttaa tukien ja alakohtaisten suunnitelmien yhteensopivuuden arviointiin. Laiminlyönti ei etenkään saisi estää sitä, että kyseisiä tukia voidaan pitää sallittuina tukina eli perus- tamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina näkökohta. (10) Kok. 1994, s. I-4635. (11) Kok. 1994, s. I-4635, 24 kohta. (12) Kok. 1994, s. I-4635, 25 kohta. 36) 37) 38) 39) voimassa olevina tukina, joihin ei voida soveltaa saman artiklan 3 kohtaa. tuet olisi luokiteltava raken- Komission riitauttamat neuudistustoimenpiteiksi, joiden avulla palautetaan tukea saavien yritysten elinkelpoisuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä noudattamalla edellytystä, jonka mukaan tuotantokiintiöt eivät saa ylittyä, kuten alakoh- taisten suunnitelmien hyväksymistä koskevissa päätök- sissä säädetään. Italian viranomaisten mukaan tuissa on myös noudatettu suhteellisuusperiaatetta maksettujen tukien ja hyötyjen välillä. Lisäksi on toimitettu tietoja sen osoitta- miseksi, että molemmat tuotantolaitokset ovat saavutta- neet elinkelpoisuuden. rakenneuudistuksen kustannusten sekä Italia korosti lisäksi myös sitä, että myönnetyt tuet ja molemmissa tuotantolaitoksissa samana ajanjaksona toteutetut investoinnit ovat suhteessa toisiinsa. Erityisesti Celanon tuotantolaitoksessa, jolle suunnitel- massa esitettiin 93 800 miljoonan Italian liiran inves- tointeja (joista 62 800 miljoonaa Italian liiraa (13) oli osa komission hyväksymää vuoden 1985 tukitoimenpiteitä koskevaa erityissuunnitelmaa), toteutettiin todellisuu- dessa investointeja 105 900 miljoonan Italian liiran edestä RIBSin myöntämällä yhteensä 84 000 miljoonan Italian liiran tuella (joista 50 000 miljoonaa Italian liiraa sisältyi vuoden 1985 tukitoimenpiteitä koskevaan erityissuunnitelmaan). Näiden tukien tukiekvivalentti on näin ollen 42,34 prosenttia suunnitelman mukaisista investoinneista ja 35,81 prosenttia toteutetuista inves- toinneista. Castiglion Fiorentinon tuotantolaitoksessa, jolle suunni- telmassa esitettiin 109 500 miljoonan Italian liiran investointeja (joista 62 000 miljoonaa Italian liiraa (14) oli osa komission hyväksymää vuoden 1984 tukitoi- menpiteitä koskevaa erityissuunnitelmaa), toteutettiin todellisuudessa investointeja 126 500 miljoonan Italian liiran edestä RIBSin myöntämällä yhteensä 66 000 miljoonan Italian liiran tuella (joista 36 000 miljoonaa Italian liiraa sisältyi vuoden 1984 tukitoimenpiteitä koskevaan erityissuunnitelmaan). Näiden tukien tuki- ekvivalentti on näin ollen 44,51 prosenttia suunni- telman mukaisista investoinneista ja 36,06 prosenttia toteutetuista investoinneista. 40) Toteutetut investoinnit koskivat Italian mukaan tuotan- tolaitosten teknologisen uudenaikaistamisen lisäksi tuotantokapasiteetin parantamista (päivittäin jalostet- Italia tujen sokerijuurikastonnien mukaan mitattuna). on toimittanut tämän väitteen vahvistavat tiedot. (13) Luvut viittaavat Nusamille tuolloin kuuluneisiin kahteen tuotantolai- tokseen (Celanoon ja Strongoliin) kohdistettuihin tukitoimenpitei- siin. (14) Katso alaviite 13. 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/19 41) Italian mielestä kyseisten kahden tuotantolaitoksen rakenneuudistus ei ole aiheuttanut muutoksia ennen riitautettujen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinnee- Italian sokerintuotantokiinti- seen kilpailutilanteeseen. öitä ei myöskään ole korotettu. Tukia ei itse asiassa ollut tarkoitettu tietylle yritykselle vaan ne oli tarkoi- tettu kyseisten kahden tuotantolaitoksen rakenneuudis- tukseen niiden omistuksesta riippumatta alakohtaisissa suunnitelmissa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. 45) 42) PN 84/90:n mukaan: a) sokerialan rakenneuudistus oli toteutettava erityisesti RIBSin tukitoimenpiteiden avulla; b) RIBSin toiminnan oli perustuttava kyseisiä yritystä koskeviin tukitoimenpiteitä koskeviin erityissuunni- telmiin; c) RIBSin oli käytettävä laissa n:o 700/83 säädettyjä keinoja eli pääoman rahoittamiseen osallistumista, osakkuuslainoja ja edullisella korolla myönnettyjä lainoja; d) RIBSin tukitoimenpiteiden olisi pitänyt edistää elin- tarviketeollisuuden suurempaa vakautta siten, että viljelijät olisivat osakkaina jalostusyhtiöissä; e) suunnitelman päätavoitteet olivat ja hallinnoinnin taloudellisten perusteiden määrittä- minen sekä maatalouden että teollisuuden osalta; tehokkuus f) Italian keskiosissa tuotanto olisi pitänyt keskittää Castiglion Fiorentinon tuotantolaitokseen sulkemalla Cecinan tuotantolaitos; g) Italian eteläosissa Celanon tuotantolaitos kuului niihin laitoksiin, tarkoitus jatkua; Capuan ja de Avezzanon tuotantolaitokset oli tarkoitus sulkea; joiden toiminnan oli 46) h) RIBSin tukitoimenpiteitä olisi voitu hyödyntää tuotantolaitoksen omistusrakenteen suunnittelemi- seksi uudelleen koko alan tehokkuuden lisäämiseksi. 43) PN 84/90:n (PN 91/96:n) ajantasaistamisessa otettiin huomioon, että vuoden 1984 alakohtaisen suunni- telman mukaisesti RIBS osallistui pääoman rahoittami- seen yhteensä 84 000 miljoonalla Italian liiralla ja myönsi rahoitusta yhteensä 327 000 miljoonalla Italian liiralla. Lisäksi vahvistettiin tarve rajoittaa tukitoimenpi- teet olemassa oleviin tuotantolaitoksiin ja jatkaa jalostu- salan keskittymän luomista Italian keskiosiin sekä esitet- tiin uusien resurssien käyttämistä RIBSin tukitoimenpi- teisiin tukitoimenpiteitä koskevien yksittäisten suunni- telmien perusteella. kasalan osalta sokerialan kansallisen suunnitelman ja asetuksen (ETY) N:o 1785/81 46 artiklan 4 kohdan mukaisesti. jalostuslaitosta. Teollisuuden rakenneuudistuksen tavoite on Italian mukaan saavutettu muun muassa keskittämällä jalostus- toiminta kyseisiin kahteen tuotantolaitokseen sulke- malla Cecinassa, Avezzanossa ja Latinassa sijaitsevat kolme muuta Jalostuksen teknisen, taloudellisen ja rahoituksellisen puolen keskittäminen yhteen yritykseen on synnyttänyt suurtuotannon etuja. Työpaikkojen säilyttämisen tavoite on saavutettu ilman, että on jouduttu turvautumaan valtion sosiaalisiin suojatoimenpiteisiin. Tavoite, jonka mukaan viljeli- jöiden olisi kannettava osa teollisen toiminnan hallinto- vastuusta on saavutettu siten, että sokerijuurikkaanvilje- lijöiden kansallinen rahoitusyhtiö Finbieticola on osallis- tunut Castiglion Fiorentinon tuotantolaitoksen omistaja- yhtiön pääoman rahoittamiseen. Yritykset, joihin RIBSin tukitoimenpiteet saavuttaneet kestävän toimintakyvyn ja pystyneet täyttämään RIBSin lainojen ja pääomarahoituksen takaisinmaksua koskevat edellytykset. Tavoite viljelyalueiden (ja siis sokerijuuri- kasalan toimijoiden tulojen) säilyttämisestä on saavu- tettu ilman tuotantokapasiteetin lisäämistä kyseisillä Italian viranomaisten mukaan nämä viljelya- alueilla. lueet olisivat hajaantuneet ilman tarkasteltavina olevia toimenpiteitä, sillä muut jalostuslaitokset sijaitsevat yli 250 kilometrin etäisyydellä Celanon ja Castiglion Fiorentinon laitoksista ja koska sokerin interventio- hintaa koskevien yhteisön säännösten mukaan sokeri- juurikkaiden pystytään korvaamaan kyseisten raaka-aineiden kuljetus ainoas- taan 50 kilometrin päähän. kuljetusmaksukorvauksilla kohdistettiin, ovat valtionyhtiöiden Italia korostaa yleisellä tasolla komission myönteistä yksityistämistoimiin. suhtautumista Italian mukaan sekä Celanon tuotantolaitoksen (jonka omistajan Nusamin pääomaa alueelliset julkiset elimet rahoittivat) että Castiglion Fiorentinon tuotantolaitoksen (jonka omisti Federconsorzin (Federazione Nazionale dei Consorzi Agrari) määräysvaltaan kuuluva Castiglio- nese) hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet mahdollistivat niiden todellisen yksityistämisen. 47) Italian viranomaisten mukaan näiden kahden tuotanto- laitoksen ostoon ei myönnetty minkäänlaista tukea. 44) Celanon ja Castiglion Fiorentinon investointeihin tarkoi- tetuista, CIPEn hyväksymistä tukitoimenpiteitä koske- vista erityissuunnitelmista käy selvästi ilmi, että julkisten tukitoimenpiteiden tavoitteena on ollut toteuttaa maata- sokerijuuri- louden ja teollisuuden rakenneuudistus 48) tapahtuivat Itse asiassa molemmat omistuksensiirrot osana Tribunale fallimentaren valvomaa pesänselvitystä. Mikä tahansa asiasta kiinnostunut toimija olisi voinut vastata tarjouspyyntöihin samoin edellytyksin, ja lisäksi RIBSin ostajiin kohdistamat tapah- tuivat vasta omaisuudensiirron jälkeen. tukitoimenpiteet L 236/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 Vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitettua valtion- tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen noudatta- minen tyksen lyhyen aikavälin velkaantumiseen liittyvä rahoi- tuskuluista aiheutuva kohtuuton rasitus. 49) Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja raken- teiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koske- vien yhteisön suuntaviivojen noudattamisen osalta Italia esittää seuraavat huomautukset: — Elinkelpoisuuden palauttaminen: RIBSin myöntämät tuet sisältyvät rakenneuudistusta koskevaan tekni- seen ja taloudelliseen erityissuunnitelmaan, jonka tarkoituksena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Tämä elinkelpoisuus saavutettiin ja yritykset, tarkasteltavana olevassa tapauksessa, joihin tukitoimenpiteitä kohdistettiin, ovat jälleen elinkelpoisia sekä tuotannon että talouden ja rahoi- tuksen kannalta tarkasteltuna. — Rakenneuudistustuella ei ollut kilpailua vääristäviä vaikutuksia: Tämän edellytyksen noudattaminen varmistettiin seuraamalla tarkasti, ettei RIBSin tuki- toimenpiteiden jälkeinen tuotantokapasiteetti ylitä Italialle myönnettyä eikä sellaisten sokerijuurikkaiden viljelyalueiden kiinti- öitä, joita suunnitelmat koskevat. Lisäksi koska näiden kahden tuotantolaitoksen rakenneuudis- tuksen lisäksi niiden läheisyydessä olevat muut tuotantolaitokset suljettiin, RIBSin tuet eivät vaikut- taneet kyseisten alueiden sokerijuurikkaantuotan- toon. kansallista kiintiötä — Vuosien 1990 ja 1992 tukitoimenpiteitä koskevia erityissuunnitelmia koskevia RIBSin tukia on pidet- tävä yhteisön suuntaviivojen mukaisena pelastustu- kena. Itse asiassa ne ovat väliaikaisia toimenpiteitä, jotka oli tarkoitettu tukea saaneiden yritysten pitä- miseen pystyssä rakenneuudistuksen toteuttamiseen asti. Celanon tarkoitetut tukitoimenpiteet tuotantolaitoksen rakenneuudistukseen Celanossa sijaitsevaan tuotantolaitokseen Kaikkia kohdistettuja RIBSin Italian on mukaan tarkasteltava ottaen huomioon seuraavat huomautukset: tukitoimenpiteitä kahden Tilivuoden 1988 aikana Celanossa ja Strongolissa sijait- sevien omistajayhtiön tuotantolaitoksen Nusamin taloudellisesta tilanteesta kävi ilmi, että Nusam ei pystynyt toteuttamaan komission vuonna 1985 hyväksymää, vuoden 1984 tukitoimenpiteitä koskevaa erityissuunnitelmaa hyväksyttäessä esitettyjä tavoitteita. Vuoden 1988 päättyessä tappiot olivat yhteensä lähes 16 000 miljoonaa Italian liiraa, joista 6 000 miljoonaa Italian liiraa oli Strongolin tuotantolaitoksen hallinnosta johtuvia tappioita. ilmi mahdollisuus Rahoitustietojen analyysissä kävi jatkaa tuotantotoimintaa Celanon tuotantolaitoksessa (jonka hallintoa koskeva tulos samana vuonna oli posi- tiivinen noin 2 800 miljoonalla Italian liiralla). Stron- golin tuotantolaitoksen toiminnan jatkaminen sen sijaan osoittautui mahdottomaksi. Lisäksi todettiin yri- 50) 51) 52) 53) 54) 55) 56) 57) Yrityksen tilanne, siten kuin se oli kuvattu maatalousmi- nisteriölle vuoden 1988 budjetin hyväksymisen jälkeen esitetyssä raportissa, osoitti tarpeen lyhyen aikavälin rahoitukseen, jonka määrä oli 39 000 miljoonaa Italian liiraa (vuoden 1984 tukitoimenpiteitä koskevan erityis- suunnitelman mukaisesti myönnetyn 35 000 miljoonan Italian liiran lainan takaisinmaksamiseksi RIBSiItä otetun velan lisäksi). Tässä yhteydessä maatalousministeriö teki periaatepää- töksen kyseisten kahden tuotantolaitoksen erilaisista kohtaloista, jotta Nusamin todennäköinen konkurssi ei johtaisi Celanon tuotantolaitoksen sulkemiseen. Lisäksi se osoitti Celanon tuotantolaitoksen hallinnon vuokra- laisena toimivalle Sadamille. Näiden ohjeiden soveltamisen varmistamiseksi CIPE teki kaksi päätöstä, 12 päivänä syyskuuta 1989 ja 2 päivänä joilla helmikuuta 1990 (katso 15. 2 ja 15. 3 kohta), valtuutettiin RIBS myöntämään takaus 2 000 miljoo- nalle Italian liiralle vuokralaisena toimivan Sadamin hyväksi. Tämä määrä vastasi Nusamin verovelvoitteita. Lisäksi RIBS valtuutettiin takaamaan Sadamille Nusamin joka koski Sadamin vuokralaisena toimiessaan velka, toteuttamia investointeja (11 000 miljoonaa Italian liiraa). Jotta Strongolin tuotantolaitos voitiin vuokrata, mikä ei olisi ollut mahdollista, jos yhtiö olisi tehnyt konkurssin, yhtiökokous päätti 2 päivänä maaliskuuta 1990 kattaa tilikauden 1988/1989 tappiot (31 037 miljoonaa Italian liiraa) muun muassa nollaamalla yhtiön osakepääoma ja muuttamalla osa (26 000 miljoonaa Italian liiraa) (1 542 miljoonaa Italian liiraa) RIBSin luotosta. Samalla yhtiökokous päätti muodostaa Nusamin osakepääoman uudestaan muiden osakkaiden maksusuorituksilla (1 530 miljoonaa Italian liiraa) sekä muuttamalla RIBSin luotosta vielä osan (954 miljoonaa Italian liiraa). (Katso 15. 4 kohta. ) Nusam esitti 18 päivänä lokakuuta 1990 tribunale di Romalle pyynnön tulla hyväksytyksi velkasaneeraukseen (concordato preventivo con cessione di beni). Velkasa- neerausta koskevaan pyyntöön liittyi Celanon tuotanto- laitoksen tiloissa vuokralaisena toimivan Sadamin esit- tämä Celanon tuotantolaitoksen ostotarjous. 58) Ostotarjouksessa esitettiin, että: a) ostohinta on 26 000 miljoonaa Italian liiraa, joista 15 000 miljoonaa Italian liiraa vastaa osaa Nusamin jäännösvelasta RIBSille (15) ja 11 000 miljoonaa Italian liiraa vastaa luopumista Nusamin sellaisen velan takaisinperinnästä, joka koski Sadamin vuokra- laisena investointien kustannuksia; toteuttamien toimiessaan (15) Velan loppuosa (17 504 miljoonaa Italian liiraa) menetettiin Nusamin konkurssin myötä. 59) 60) 61) 62) 63) 64) 65) 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/21 b) Sadamille myönnetyt takaukset palautetaan RIBSille; c) uusi omistaja pitää Celanon tuotantolaitoksen työn- tekijät. Tribunale fallimentare hyväksyi 18 päivänä heinäkuuta 1991 antamallaan tuomiolla velkasaneerauksen aloitta- misen ja salli Nusamin tuotantolaitoksen myyntiä Sadam-ryhmään kuuluvalle Sadam Abruzzo SpA:lle koskevan sopimuksen tekemisen. b) kidesokerintuotanto kasvoi 480 tonnista päivässä 800 tonniin päivässä, minkä ansiosta nesteen varas- tointikustannukset pienenivät; c) energiakustannukset pienenivät: polttoöljyn kulutus laski 402 kilogrammasta sokeritonnia kohti 320 kilogrammaan sokeritonnia kohti; d) otettiin käyttöön sokerijuurikasleikkeen kuivauslaite. Italian mukaan on ilmeistä, että tuomioistuin valvoi myyntiä ja että tämä olisi ottanut huomioon mahdol- liset muut ostotarjoukset, jos niitä olisi ollut. 67) Strongolin tuotantolaitoksen Nusam puolestaan sulki markkinointivuoden 1992 lopussa. ja tuotantokiintiöt, sen seurauksena CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemän päätöksen mukaisia tukia (katso 15. 5 ja 15. 6 kohta) on näin ollen pidettävä toimenpiteinä, jotka oli tarkoitettu estämään tapahtuva Nusamin konkurssi Celanon omaisuuden hajaantuminen (liikearvo eli good- will-arvo, työntekijät). CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemällä päätök- sellä ja siinä tarkoitetulla tukitoimenpiteitä koskevalla erityissuunnitelmalla itse asiassa varmistettiin alakoh- taisen suunnitelman tavoitteiden saavuttaminen ja erityisesti jalostustoiminnan keskittäminen, sokerijuu- rikkaiden viljelyalueiden säilyminen ja tuotantolaitosten teknisen rakenneuudistuksen loppuun saattaminen. tuotantoalue, 68) Sadamin tuotantolaitoksesta maksaman hinnan osalta, jota komissio pitää alhaisena suhteessa omaisuuden todelliseen arvoon, Italia korosti, että laskettu arvo, 31 800 miljoonaa Italian liiraa, on todellisuudessa arvio omaisuuden rahallisesta siinä oteta huomioon Nusamin badwill-arvoa sopimuksen teon aikana. arvosta eikä Lisäksi kyseisen päätöksen mukaisessa uudessa erityis- suunnitelmassa ostajana toimiva Sadam velvoitettiin toteuttamaan investointeja, joiden määrä on useita kymmeniä miljardeja liiroja. Edellä mainittu huomioon ottaen CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemän päätöksen mukaisesti käyt- töön otettuja toimenpiteitä on pidettävä rakenneuudis- tuotantolai- tussuunnitelmana, toksen uudenaikaistaminen, tuotantokustannusten alen- taminen ja elinkelpoisuuden palauttaminen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. jonka tavoitteena oli 66) Celanon tuotantolaitoksen tekninen rakenneuudistus toteutettiin uudenaikaistamalla kaikki tuotantovaiheet. Toteutettujen investointien tulokset olivat seuraavat: 69) a) sokerijuurikkaiden jalostuskapasiteetti kasvoi 3 700 tonnista 7 500 tonniin päivässä, minkä ansiosta oli mahdollista ottaa vastaan kyseisen alueen koko sokerijuurikastuotanto Avezzanon ja Latinan tuotan- tolaitosten sulkemisen jälkeen; 1985 vuoden koskevaa Italia katsoo CIPEn 12 päivänä huhtikuuta 1988 ja 28 päivänä heinäkuuta 1990 tekemien päätösten mukai- sesti myönnettyjen tukien osalta (katso 15. 1 ja 15. 4 kohta), että tuet voidaan perustella sillä, että (komission hyväksymää) Celanon tuotantolaitoksen tukitoimenpi- teitä erityissuunnitelmaa muutettiin vuonna 1987 suunniteltujen investointien suunniteltiin 13 000 (lisäksi määrän nostamiseksi miljoonan Italian liiran lisäinvestointeja). Tuet koskivat RIBSin osallistumista Nusamin pääoman uudelleen muodostamiseen ensimmäisen kerran 5 000 miljoonalla Italian liiralla vuonna 1988 ja toisen kerran 25 000 miljoonalla Italian liiralla vuonna 1990. Tukien tavoitteena oli lisäksi turvata RIBSin edut Nusamin osakkaana ja olla vaarantamatta tarkistetun alakohtaisen suunnitelman uusien suuntaviivojen käyt- töönottoa (erityisesti sokerialan keskittymän perusta- mista Italian keskiosiin). otteeseen, kahteen Siltä osin kuin on kyse 15. 2 ja 15. 3 kohdassa käsitel- lyistä tuista (CIPEn 12 päivänä syyskuuta 1989 ja 2 päivänä helmikuuta 1990 tekemät päätökset), joiden mukaisesti RIBS takasi tuotantolaitoksen vuokralaisena toimivan Sadamin puolesta Nusamin verovelvoitteet, jotka liittyivät Nusamin toimintaan ennen tuotantolai- toksen vuokraamista, sekä Nusamin velan Sadamille, joka koski Sadamin vuokralaisena toimiessaan toteut- tamia 2 000 miljoonaa Italian liiraa ja 11 000 miljoonaa Italian liiraa), Italia korosti, että RIBSin myöntämät takaukset eivät edellyttäneet varojen sitomista, koska takauksia ei otettu käyttöön, ja ettei niitä myönnetty lainojen vakuu- deksi vaan sopimusvelvoitteiden kattamiseksi. Ostaes- saan Celanon tuotantolaitoksen Sadam ”palautti” (sic) RIBSille molemmat takaukset. investointeja (takaukset kattoivat Castiglion Fiorentinon tuotantolaitoksen rakenne- uudistukseen tarkoitetut tukitoimenpiteet elokuuta 1991 Italian mukaan CIPEn 2 päivänä tekemän päätöksen mukaisesti myönnetty tuki (16. 1 kohta) on perusteltavissa Castigliones-yhtiön valvon- nasta vastaavan osakkaan Federconsorzin kriisillä, jonka sen määräysvallassa olevien yhtiöiden seurauksena kaikki pankkilainat kumottiin. Erityisesti Castiglionese joutui pyytämään aivan markkinointivuoden 1991/ 1992 alussa ”valvotun hallinnon” menettelyn sovelta- mista, eikä se näin ollen voinut varmistaa valmiuttaan maksaa sokerijuurikkaita toimittaville viljelijöille. L 236/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 70) 71) 72) 73) 74) 75) Näin ollen RIBSin Castiglioneselle myöntämän 41 000 miljoonan Italian liiran takauksen tarkoituksena oli taata pankkien Castiglioneselle sokerijuurikkaiden vilje- lijöille maksamista varten myöntämät lainat. Takausta ei kuitenkaan käytetty pankkien puiteluottojen takaami- seksi, vaan se toimi ”ulkoisena” takauksena sokerijuurik- kaiden viljelijöiden suhteen, sillä pankit olivat myöntä- neet Castiglioneselle lainaennakkoja, joiden vakuutena toimi tuotettu sokeri. 76) Siltä osin kuin on kyse CIPEn 16 päivänä huhtikuuta 1992 tekemän päätöksen mukaisesti toteuttamista tuki- toimenpiteistä (katso 16. 2 kohta) Italia katsoo, että niitä on tarkasteltava PN 1984/1990:n ja PN 1991/1996:n täytäntöönpanon yhteydessä. Toimenpiteiden tavoit- teena oli varmistaa Toscanan ja Umbrian alueiden soke- rijuurikkaiden viljelyalueen ainoan jalostuslaitoksen toiminnan jatkuminen aiheuttamatta vahinkoa toimen- piteille, joita RIBS oli jo toteuttanut Castiglion Fioren- tinon tuotantolaitoksen hyväksi (kuten sellaisten edulli- sella korolla myönnettyjen lainojen perintä, joiden takaisinsaanti oli vaarantunut Federconsorzin kriisin myötä). Italia ei missään nimessä tue komission arviota, jonka mukaan kyseisten päätösten mukaisesti toteutettuja tukitoimenpiteitä olisi pidettävä Sadamille myönnet- tyinä tukina Castiglion Fiorentinon tuotantolaitoksen ostamiseksi. Italian väitteet esitetään seuraavassa. Koska myynti velkasaneerausta. Federconsorzille kuuluvan Zuccherificio Castiglionese SpA -yhtiön osakkeiden myynti toteutettiin Rooman Tribunale fallimentaren valvonnassa osana Federcon- sorzin perustui tuomioistuimen antamaan myyntiä koskevaan määräyk- seen ja se toteutettiin sen jälkeen, kun kaikkia asiano- maisia toimijoita oli pyydetty osallistumaan menette- lyyn, on ilmeistä, että mikä tahansa toinen tarjouskilpai- luun osallistuja olisi voinut hyötyä RIBSin tukitoimenpi- teistä samoin edellytyksin kuin Sadam. Komissiolle on toimitettu edellä mainittu myyntiä koskeva määräys ja rajoitettu tarjouspyyntö, joka oli osoitettu Sadamille ja eräälle toiselle yhtiölle, ilmaissut kiinnostuk- joka oli sensa tarjouskilpailuun osallistumisesta. CIPEn 16 päivänä huhtikuuta 1992 tekemän päätöksen mukaisesti hyväksytyillä tukitoimenpiteillä ei siis ollut tiettyä saajaa vaan ne oli tarkoitettu kaikille mahdolli- sille tarjouspyyntöön osallistuville ostajille, jotka olisivat täyttäneet päätöksessä esitetyt edellytykset. RIBSin Castiglionesen pääoman rahoittamiseen osallis- tumisen jatkaminen hyväksyttiin (voimassa olevien säännösten mukaisesti tämän mahdollisuuden edellytyk- senä on, että viljelijät ovat osakkaina tukea saavassa yhtiössä), koska Sadam oli siirtänyt Finbieticola SpA:lle samaan hankintahintaan 35 prosenttia Zuccherificio Castiglionese SpA:n osakkeista. Finbieticola SpA osti myös 35 prosenttia osakkeista, jotka liittyivät RIBSin toteuttamaan pääomankorotukseen (15 vuoden maksu- aika ilman korkoja), ja se sitoutui ostamaan 15 vuoden kuluttua siitä, kun pääomankorotukseen liittyvät osak- keet on siirretty, 35 prosenttia myös niistä osakkeista, jotka RIBS oli saanut ensimmäisen pääoman rahoittami- seen osallistumisen myötä. Fiorentinon Castiglion tekninen rakenneuudistus toteutettiin uudenaikaistamalla tietyt laitteet ja korvaamalla toisia. Toteutettujen investointien tulokset olivat seuraavat: tuotantolaitoksen a) sokerijuurikkaiden jalostuskapasiteetti kasvoi 3 500 tonnista 8 500 tonniin päivässä, minkä ansiosta oli mahdollista ottaa vastaan kyseisen alueen koko sokerijuurikastuotanto jalostuslaitoksen sulkemisen jälkeen; Cecinan b) kidesokerintuotanto kasvoi 400 tonnista päivässä 850 tonniin päivässä, minkä ansiosta nesteen varas- tointikustannukset pienenivät; c) energiakustannukset pienenivät: polttoöljyn kulutus laski 368 kilogrammasta sokeritonnia kohti 302 kilogrammaan sokeritonnia kohti; d) sokerijuurikasleikkeen puristus- ja kuivauslaitteet uudistettiin ja niiden tehoa lisättiin; e) laitteet tasalle. saatettiin ympäristönormien osalta ajan 77) Italian mukaan RIBSin Nusamille, Castiglioneselle ja Sadam Abruzzolle Celanon ja Castiglion Fiorentinon kahden tuotantolaitosten rakenneuudistukseen vuosien mittaan myöntämien tukien myötä on saavutettu seuraavat tavoitteet: a) sellaisten investointisuunnitelmien loppuun saatta- minen, joiden toteutus olisi muuten jäänyt kesken, mikä olisi aiheuttanut merkittävää vahinkoa inves- toinneille, jotka RIBS on jo toteuttanut tuensaajina toimivien yhtiöiden hyväksi; b) teknisen, taloudellisen, rahoituksellisen ja kaupallisen hallinnoinnin yritykseen, minkä ansiosta on ollut mahdollista saavuttaa suur- tuotannon etuja; keskittäminen yhteen c) kansalliseen alakohtaiseen suunnitelmaan sisältynyt tavoite sokerialan keskittymän perustamisesta Italian keskiosiin, minkä ansiosta on ollut mahdollista keskittää asianomaisten sokerijuurikkaiden viljely- alueiden hallintoa, pienentää keskimääräisiä toimi- tusvälimatkoja sekä muuttaa raaka-aineen korjuuolo- suhteita tuottajien vaatimuksiin paremmin soveltu- viksi; d) viljelijöiden osallistuminen jalostuslaitoksen hallin- nointiin (koskee ainoastaan Castiglion Fiorentinon laitosta); e) työpaikkojen säilyttäminen; f) yritysten elinkelpoisuuden palauttaminen; g) tuotantokapasiteetin rakenteiden uudistaminen (jos tarkastellaan sokerijuurikkaiden päivittäistä jalostus- kapasiteettia asianomaisilla viljelyalueilla, yhteenlas- ketun kapasiteetin voidaan todeta pienentyneen Cecinan, Avezzanon ja Latinan tuotantolaitosten sulkemisen myötä). 78) 79) 80) 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/23 RIBSin edellä kohdassa 76 mainittujen yritysten hyväksi toteuttamat tukitoimenpiteet oli näin ollen tarkoitettu yksinomaan investointi- ja uudenaikaistamissuunnitel- mien rahoittamiseen (hallintoon ei ole myönnetty tukea). Toisaalta taas toimenpiteet noudattivat täysin alakohtaisten suunnitelmien tavoitetta ylläpitää Celanon ja Castiglion Fiorentinon tuotantolaitosten toiminta sellaisten sokerijuurikkaiden viljelyalueiden säilymisen varmistamiseksi, joihin muiden jalostuslaitosten sulke- minen vaikuttaa. 81) Edellä mainitun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/ 81 46 artiklan nojalla kansalliset tuet voidaan sallia Italiassa poiketen siitä, mitä sokerialan valtiontukiin tavallisesti sovellettavissa säännöissä säädetään, jos ne liittyvät maassa parhaillaan käynnissä olevien kansal- listen rakenneuudistussuunnitelmien erityistarpeisiin. VI TUKIEN ARVIOINTI Asiassa Italgrani luodun oikeuskäytännön sovelta- minen Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan sovel- taminen 82) Perustamissopimuksen 87—89 artiklaa sovelletaan sokerin tuotantoon ja kauppaan sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 44 artiklan mukaisesti. Komissio katsoo, että RIBSin Nusamille, Sadam Abruz- zolle ja Castiglioneselle myöntämät erilaiset edut ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitet- tuja valtiontukea. Ne on rahoitettu valtion varoista (RIBSin pääoma kuuluu 100-prosenttisesti valtiolle) ja ne vääristävät kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä kilpailijoiden kustannuksella. Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tukien tavoitteena oli keskittää asianomaisten alueiden sokerintuotanto kysei- siin kahteen tuotantolaitokseen sulkemalla näiden alueiden muut tuotantolaitokset. Tämän tyyppiset tuet saattavat vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kaup- paan, sillä ne suosivat kansallista maataloustuotantoa ja edistävät näin kyseisen tuotteen vientiä kyseisestä jäsen- valtiosta ja/tai vaikeuttavat saman tuotteen tuontia muista jäsenvaltioista. Italian sokerialaa koskevat tunnusluvut (1) Määrä (miljoonaa tonnia) Arvo (miljoonaa ecua) Tuonti yhteisöstä (sokeri) Tuonti yhteisöstä (isoglukoosi) Vienti yhteisöön (sokeri) Vienti yhteisöön (isoglukoosi) Sokerijuurikas (tuotanto) Italia Yhteisö (15 jäsenvaltiota) Tuotannon arvo Italia Yhteisö (15 jäsenvaltiota) (1) Lähde: Eurostat 1997. 281,2 25,0 57,8 7,4 13,3 120,7 209,3 11,1 44,5 2,3 5 613 713 ei Komission mielestä tukien arviointiperusteisiin liittyviä Italian huomautuksia voida ottaa huomioon. Komissio katsoo, että Italian esille tuoman asiassa Italgrani luodun oikeuskäytännön (jonka ensimmäisen oikeusast tuomioistuin vahvisti 6 päivänä heinäkuuta 1995 antamallaan tuomiolle (16), yhdistetyt asiat 447— 449/93 AITEC vastaan komissio) perusteella kyseisiä tukia on nimenomaan tarkasteltava perustamissopi- muksen kilpailusääntöjen avulla. Asiassa Italgrani yhteisöjen tuomistuin katsoi, että komissio ei voi tarkastella suoraan perustamissopi- muksen nojalla yksittäistä tukea, josta on väitetty, että se on myönnetty osana aiemmin sallittua järjestelmää. Komissio voi ennen menettelyn aloittamista tutkia vain, kuuluuko tuki yleiseen järjestelmään ja täyttääkö se järjestelmän päätöksessä vahvistetut edellytykset (katso 32 ja 33 kohta). hyväksymistä koskevassa Yhteisöjen tuomioistuin täsmensi kuitenkin myös, että velvoite koskee ainoastaan tapauksia, joissa komissio ei yleistä järjestelmää hyväksyessään ole kyseisen järjes- telmän yksittäistapauksia perusteella tutkiessaan esittänyt varauksia. sovellettavia oikeusasteen tuomioistuin Ensimmäisen täsmensi kuitenkin edellä mainitussa 6 päivänä heinäkuuta 1995 antamassaan tuomiossa, että velvollisuus ilmoittaa erik- jotka on myönnetty komission seen sellaisista tuista, hyväksymän järjestelmän mukaisesti, muodostaa asiassa Italgrani annetussa tuomiossa määritellyn kaltaisen varauksen (17). On siis selvää, että Italian sokerialan rakenneuudistusta koskevien kansallisten suunnitelmien (PN 84/90 ja PN 91/96) hyväksyminen sillä nimenomaisella edellytyk- sellä, että yksittäisistä tapauksista ilmoitetaan etukäteen, ei voi koskea kaikkia osana näitä suunnitelmia myön- nettyjä tukia. 83) 84) 85) 86) (16) Kok. 1995, s. II-1971. (17) Kok. 1995, s. II-1971, 129 kohta. L 236/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 87) 88) 89) Edellä mainitusta seuraa, että vaikka komission on tarkastettava, että kaikki tarkasteltavana olevat tuet on myönnetty PN 84/90:n ja PN 91/96:n ohjeiden mukai- sesti, tarkastaminen ei vapauta komissiota tutkimasta, ovatko toimenpiteet niiden kilpailusääntöjen mukaisia, joita myönnetyn tyyppisiin tukiin sovelletaan. Toimenpiteiden yhdenmukaisuutta kansallisten alakoh- taisten suunnitelmien kanssa on arvioitava kahdella tasolla. Ensinnäkin on tarkastettava, kuuluvatko myön- netyt tuet kyseisissä suunnitelmissa tarkoitettuihin tuki- toimenpiteisiin, ja toiseksi, vastaavatko tukien tavoitteet ja vaikutukset kyseisten suunnitelmien tavoitteita. Näiden molempien tarkastusten tulosten on oltava myönteiset, tukia voidaan pitää kansallisten alakohtaisten suunnitelmien mukaisina. jotta Tukimuodot Tukitoimenpiteet, jotka on kuvattu yksityiskohtaisesti alakohtaisissa suunnitelmissa RIBSin tukitoimenpiteitä sokerialalla sääntelevissä säädöksissä, koskevat pääoman rahoittamiseen osallistumista, osakkuuslainoja ja edulli- sella korolla myönnettyjä lainoja. Tukitoimenpiteitä eivät ole tuet, jotka myönnetään valtiontakauksina tai luotoista tai niiden takauksista luopumisena. Tukitoi- menpiteisiin ei kuulu myöskään se, että RIBS antaa suostumuksensa sellaisten yritysten pääoman nollaami- joiden pääoman rahoittamiseen se osallistuu, seen, tällaisten yritysten tappioiden kattamiseksi, ja luopuu näin sijoitetun pääoman takaisinperinnästä. RIBSin ei myöskään tule osallistua pesänselvitysmenettelyihin sallimalla tietyn omaisuuden myynti erityisedellytyksin. 90) Näin ollen kansallisten alakohtaisten suunnitelmien mukaisia tukitoimenpiteitä eivät ole seuraavat RIBSin myöntämät tuet: 1) Tuet, joita käsitellään 15. 2, 15. 3 ja 16. 1 kohdassa: Sadam Abruzzolle myönnetyt tämän toimiessa vuokralaisena Celanon tuotantolaitoksessa ja Castiglioneselle myönnetty takaus markkinoin- tivuoden 1991 toiminnan aloittamiseen tarvittavan rahamäärän lainaamiseen. takaukset 2) Tuet, joita käsitellään 15. 5 kohdassa: RIBSin tukitoi- menpiteet Nusamin velkasaneerauksen yhteydessä (luoton takauksista luopuminen, luoton luokituksen alentaminen sekä suostuminen Nusamin jäännös- velan siirtämiseen Sadamille Celanon vastineeksi tuotantolaitoksesta). voidaan tarkastella näkökulmasta. ainoastaan yleisten perusteiden Tuet, jotka eivät sisälly tukitoimenpiteitä koskeviin erityissuunnitelmiin erityissuunnitelmiin, tuet eivät sisälly tukitoimenpiteitä Jotkut myönnetyt koskeviin kansallisissa kuten alakohtaisissa suunnitelmissa edellytetään, vaan niiden myöntämisestä on päätetty todettujen välittömien ja että ne satunnaisten ongelmien perusteella ilman, olisivat olleet osa laajempaa suunnittelua. Sen jälkeen, kun perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely oli aloitettu, Italia toimitti komissiolle CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 ja 16 päivänä huhtikuuta 1992 tekemät kaksi päätöstä, joissa hyväksyttiin Nusamin hyväksi tarkoitettu Celanon tuotantolaitokseen liittyvä tukitoimenpiteitä koskeva uusi suunnitelma sekä Castiglionesen hyväksi tarkoitettu Castiglion Fiorentinon tuotantolaitokseen liittyvä tuki- toimenpiteitä koskeva uusi suunnitelma. RIBSin myöntämät tuet, joita ei mainita näissä päätök- sissä, eivät näin ollen myöskään kuulu kansallisten alakohtaisten suunnitelmien puitteisiin. Kyseiset tuet jälleen kerran takauksia (15. 2, 15. 3 ja 16. 1 ovat kappale) sekä 26 päivänä heinäkuuta 1990 tehtyä päätöstä ennen toteutettuja osallistumisia Nusamin pääoman rahoittamiseen (15. 1 ja 15. 4 kappale). jotka Edellä mainittu huomioon ottaen komissio katsoo, että toimenpiteet, koskivat RIBSin myöntämiä takauksia (15. 2, 15. 3 ja 16. 1 kappale), osallistumista Nusamin pääoman rahoittamiseen (15. 1 ja 15. 4 kappale) ja RIBSin tukitoimenpiteitä Nusamin velkasa- neerauksen yhteydessä (15. 5 kappale), eivät ole kansal- listen alakohtaisten suunnitelmien mukaisia. Pelastustuki Italian mukaan toimenpiteitä, jotka eivät ole kansalli- sissa alakohtaisissa suunnitelmissa tarkoitettuja tukia ja/tai jotka eivät kuulu tukitoimenpiteitä koskeviin erityissuunnitelmiin (kuten kansallisissa alakohtaisissa suunnitelmissa edellytetään), on pidettävä yhteisön suuntaviivojen mukaisina pelastustukina. 92) 93) 94) 95) 96) 91) Näitä tukia ei voida pitää vuosia 1984—1990 ja 1991—1996 koskevien kansallisten alakohtaisten suun- nitelmien mukaisina, koska ne eivät muodoltaan noudata asianmukaisia kansallisia säännöksiä. Tukia a) pelastustuen on oltava luottotakuu tai markkinakor- koisina luottoina annettava rahoittamiseen liittyvä tuki; 97) Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Suuntaviivojen mukaan: 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/25 b) tuen on rajoituttava määrältään sellaiseksi, että yritys voi toimia (esimerkiksi kattaa palkkakustannukset ja rutiinihankinnat); c) tukea on maksettava ainoastaan tarvittavan ja toteut- tamiskelpoisen tervehdyttämissuunnitelman laatimi- seksi enintään kuusi kuukautta); tarvittavan ajan (yleensä d) tuen on oltava perusteltua vakavien yhteiskunnal- listen vaikeuksien vuoksi eikä se saa muuttaa jäsen- valtioiden välistä teollisuuden ja maatalouden tilan- netta. 98) Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida todeta, että riitautetut tukitoimenpiteet olisivat täyttäneet nämä edellytykset. Yhdessäkään tapauksessa RIBSin lainoja, osallistumista pääoman rahoittamiseen tai takauksia ei ole myönnetty markkinatasoista korkoa tai palkkiota vastaan. Koska pääomaosakkuudet ostettiin sovitun ajanjakson päät- tyessä niiden nimellisarvosta, sovellettava korkotaso oli nolla prosenttia (18). Esimerkiksi Sadam Abruzzolle myönnettiin 11 miljardin Italian liiran laina 15 vuodeksi (korko oli ensimmäisen 5 vuoden ajan 2,025 prosenttia ja seuraavien 10 vuoden ajan 8,1 prosenttia). Takauksien myöntämisestä ilmeisesti maksettu minkäänlaista palkkiota. ei Tukia ei ollut tarkoitettu yksinomaan palkkakustannuk- siin ja/tai tuotantolaitosten välttämättömiin toiminta- kustannuksiin rakenneuudistussuunnitelman laatimi- seksi tarvittavan lyhyen ajanjakson aikana. Kaikkien tukien kesto ylitti 96 kappaleen mukaiset, suuntavii- voissa määrätyt kuusi kuukautta. Italia ei ole esittänyt minkäänlaisia todisteita siitä, että tuet olisivat olleet välttämättömiä vakavien yhteiskun- nallisten vaikeuksien perusteella. 99) 100) Tuet, jotka ovat kansallisten alakohtaisten suunni- telmien mukaisia Muut RIBSin Celanon ja Castiglion Fiorentinon sokerin- tuotantolaitosten rakenneuudistuksen hyväksi toteut- tamat toimenpiteet (15. 6. ja 16. 2. kappale) ovat alakoh- taisten suunnitelmien mukaisia pääomarahoituksia ja edullisella korolla myönnettyjä lainoja. Siltä osin kuin on kyse siitä, vastaavatko tuet kansal- listen alakohtaisten suunnitelmien tavoitteita, komissio voisi hyväksyä Italian esittämät väitteet, joilla halutaan osoittaa, että kyseisten tukien tarkoituksena on ollut saavuttaa tietyt kansallisissa alakohtaisissa suunnitel- (18) Vastaava korkotaso Italiassa oli 14,66 prosenttia vuonna 1990 ja 14,4 prosenttia vuonna 1992. tavoitteet, missa yleisesti hahmotellut ohjelmalliset erityisesti tavoite perustaa sokerialan keskittymä Italian keskiosiin. Komissio katsoo kuitenkin, että eräät muut tavoitteet on saavutettu vain osittain. Esimerkiksi viljeli- jöiden osallistuminen jalostusyritysten hallintoon on toteutunut Castiglionesen tapauksessa, mutta ei Sadam Abruzzon. Lisäksi kansallisten suunnitelmien ohjeiden mukaisesti Mezzogiornon alueella sijaitsevien yritysten tukitoimenpiteitä koskeviin erityissuunnitelmiin olisi pitänyt sisältyä yksityiskohtaiset säännöt sokerintuo- tannon integroivan tai korvaavan toiminnan käyttöön ottamisesta. RIBSin olisi pitänyt toteuttaa tätä varten ennakkoon talous- ja raha-asioita koskeva tutkimus ja toteutettavuustutkimus. Yhdessäkään Italian ilmoitta- massa tukitoimenpiteitä koskevassa erityissuunnitel- massa ei kuitenkaan mainita tällaista tutkimusta, sen tuloksia tai RIBSin aiheeseen liittyviä arviointeja. 101) Joka tapauksessa edellä mainituista syistä tukitoimenpi- teiden yhdenmukaisuus kansallisten alakohtaisten suun- nitelmien kanssa ei riitä sen toteamiseksi, että tuet soveltuvat yhteismarkkinoille. Tästä syystä komissio saattoi kyseisiä kansallisia suunnitelmia hyväksyessään antaa ainoastaan periaatteellisen hyväksyntänsä niissä esitetyille tavoitteille (sokerialan rakenneuudistus) ja jättämään tukitoimenpiteitä koskevat pyysi erityissuunnitelmansa komission hyväksyttäväksi perus- tamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti. Italiaa 102) Komission on näin ollen tutkittava kaikkien tässä päätöksessä tarkoitettujen tukien osalta, voidaanko niihin soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia sekä asetuksen (ETY) N:o 1785/81 46 artiklaa, jonka mukaan tukien on perustuttava Italian sokerialan rakenneuudistussuunnitelman erityis- tarpeisiin. 103) Italia on esittänyt kaksi asiaa koskevaa väitettä. Niiden mukaan tuet ovat yhteisön suuntaviivojen mukaiset ja tuissa noudatetaan niitä enimmäismääriä, joita tavalli- sesti sovelletaan investointitukien arviointiin maatalous- tuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla. 104) Italian mielestä kaikki tarkasteltavana olevat tuet ovat yhdenmukaiset suuntaviivojen kanssa. 105) On syytä tarkastella erikseen tukia, jotka on myönnetty Nusamille ja Sadam Abruzzolle Celanon tuotantolai- toksen rakenneuudistukseen, sekä tukia, jotka on myön- netty Castiglioneselle (ennen sen liittymistä Sadam- ryhmään ja liittyminen jälkeen) Castiglion Fiorentinon tuotantolaitoksen rakenneuudistukseen. L 236/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 106) Arviointi suoritetaan molemmissa sen varmistamiseksi, että todellinen rakenneuudistussuunni- telma on ensinnäkin olemassa, ja toiseksi, jos tällainen suunnitelma on, että siinä noudatetaan suuntaviivojen edellytyksiä. tapauksissa Celanon tuotantolaitosta koskevat tuet Nusamille ja Sadam Abruzzolle Tuensaaja 107) 108) tuotantolaitokseen Celanon ylimääräinen ongelma, nimittäin RIBSin myöntämien tukien saajan määritteleminen. liittyy Italian esittämien väitteiden mukaan julkiset tukitoimen- piteet on toteutettu kiinnittämättä huomiota tuotanto- laitoksen omistajaan eli siis yhden ja saman talou- (sokerintuotanto Celanon dellisen yksikön hyväksi tuotantolaitoksissa), jota hallinnoi aluksi Nusam ja tämän jälkeen Sadam Abruzzo -niminen uusi yhtiö. 109) Tätä väitettä ei voida hyväksyä. 110) 111) 112) 113) 114) Jatkuvuutta koskeva väite kaatuu välittömästi siihen, että tuet on myönnetty ensimmäisen vaiheen aikana, ennen CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemää päätöstä, Celanon ja Strongolin kahden tuotantolai- toksen omistajana toimineen Nusamin hyväksi. Tämän jälkeen tuet myönnettiin Sadam Abruzzon hyväksi kyseisen päätöksen mukaisesti. Jos Celanon tuotantolaitosta ajateltaisiin yrityksenä, komissio voisi hyväksyä väitteen ”yrityksen” jatkuvuu- desta ainoastaan siinä tapauksessa, että omaisuuden- tuotantolaitoksen (mistä tässä siirto olisi koskenut tapauksessa oli kyse) lisäksi myös muita kaupallisen yrityksen oleellisia osatekijöitä, taloudellisesta toimin- nasta mahdollisesti johtuvat vastattavat mukaan lukien. Toisin sanoen toiminnan siirtyminen seuraajalle sellaise- naan voisi oikeuttaa Italian ehdottamaan lähestymis- tavan. Italian toimittamien tietojen perusteella Sadamille ei kuitenkaan siirtynyt velkasaneerauksen yhteydessä kaikkia Celanon tuotantolaitoksen tuotantotoimintaan liittyviä Nusamin oikeuksia ja velvollisuuksia. Lisäksi myytyään Celanon tuotantolaitoksen Sadamille Nusam jatkoi toimintaansa Strongolin tuotantolaitok- sessa (yritys asetettiin konkurssiin 29 päivänä joulu- kuuta 1997). Toisin kuin Italia komissio katsoo, että RIBSin Celanon tuotantolaitoksen hyväksi myöntämiä tukia on tarkas- teltava Nusamin ja Sadam Abruzzon osalta erikseen. Vielä on varmistettava, voidaanko kaikkia näitä tukia pitää yhteisön suuntaviivojen mukaisena rakenneuudis- tussuunnitelmana, kuten Italia väittää. Nusamille myönnetyt tuet 115) Sellaiset Nusamille myönnetyt tuet (15. 1 kappaleessa käsitelty tuki pääoman rahoittamiseen osallistumiseen 5 000 miljoonalla Italian liiralla ja 15. 4 kappaleessa käsitelty tuki pääoman rahoittamiseen osallistumiseen 2 500 miljoonalla Italian liiralla), jotka eivät edellä 88— 90 kappaleessa esitetyistä syistä kuulu kansallisiin alakohtaisiin suunnitelmiin, ovat ilmiselvästi vaikeuk- sissa olevalle yritykselle myönnettyjä tukia. Nämä pää- omarahoitukset vastaavat itse asiassa sellaisia pääoman- korotuksia, jotka on toteutettu yrityksen toiminnasta aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi. Niissä ei nouda- teta yksityisen sijoittajan periaatetta, sillä koska kyse on toimintatappioiden mahdollisuudet kohtuulliseen kannattavuuteen ovat erittäin vähäiset. Kyseessä on kuitenkin RIBSin Nusamin pääomaa koskevat kohdistetut tukitoimenpiteet, joista päätettiin tapauskohtaisesti sen jälkeen, kun yrityksen taloudelliset vaikeudet todettiin, eikä sellaisen asiakirjan perusteella, joka voitaisiin luokitella rakenneuudistussuunnitelmaksi. kattamisesta, 116) Edellä 15. 5 kappaleen a ja b alakohdassa käsitellyt (kiinnityksestä luopuminen ja kiinnitys- toimenpiteet luotoksi) luoton luokituksen aleneminen toissijaiseksi on muodollisesti toteutettu Nusamin hyväksi. Koska ne kuitenkin ovat osa monimutkaisempaa toimintaa, joka liittyy CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemän päätöksen (joka koski Celanon tuotantolaitoksen siirty- mistä Sadam Abruzzolle) mukaisiin tukitoimenpiteisiin, näiden toimenpiteiden vaikutuksia arvioidaan jäljem- pänä RIBSin kyseisen päätöksen soveltamisen yhtey- dessä toteuttamia toimenpiteitä arvioitaessa. 117) Tuet eivät täytä edellytyksiä, joiden mukaan niitä voitai- siin pitää edellä mainittujen suuntaviivojen mukaisina pelastustukina (katso 96—98 kappale). 118) 119) Yhteisön suuntaviivoissa edellytetään, että rakenneuu- distustuet myönnetään sellaisen rakenneuudistussuunni- telman mukaisesti, joka palauttaa yrityksen pitkän aika- välin elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa ja sen tule- viin realististen oletusten perusteella. Tukien on liityttävä rakenneuudis- tussuunnitelmaan, joka on esitettävä komissiolle tarvit- tavin täsmennyksin. edellytyksiin toiminnan liittyvien ilmi, että Käytettävissä olevista tiedoista käy selvästi Nusamille myönnetyt tuet eivät sisältyneet yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen tarkoitettuun raken- neuudistussuunnitelmaan. ja seurauksena oli varmistaa vakavissa rahoitusvaikeuk- sissa olevan yrityksen toiminnan jatkuminen. Vaikeuk- sien syitä ei kuitenkaan analysoitu asianmukaisella tavalla sellaisten Nusamin sisäisten tervehdyttämistoi- menpiteiden laatimiseksi, joiden avulla näiden vaikeuk- sien syyt olisi voitu poistaa. tavoitteena Tukien 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/27 120) Kyseisiä tukia ei näin ollen voida pitää yhteisön suunta- viivojen mukaisina rakenneuudistustukina. 128) 121) Italian toisen väitteen mukaan tukien avulla toteutettiin Celanon tuotantolaitoksen investoinnit. 122) Komissiolle ei kuitenkaan ole toimitettu tietoja, joiden avulla olisi mahdollista varmistaa investointisuunni- telman olemassaolo sekä se, että tukien myöntäminen olisi välttämätöntä Nusamin investointien toteuttamisen kannalta. Italia ei ole pystynyt osoittamaan, että Nusa- mille on myönnetty tukia investointien tekemiseen tai toisin sanoen, että investointeja (joita lisäksi ei ole yksi- löity) ei olisi tehty ilman kyseisiä tukia. 123) Näin ollen tukia, jotka myönnettiin osallistumalla Nusamin pääoman rahoittamiseen 5 000 miljoonalla Italian liiralla ja 2 500 miljoonalla Italian liiralla, voidaan pitää tuensaajayrityksen toimintatukina. 124) pääoman Italian liiraa rahoittamiseen (2 500 miljoonaa Edellä todettu ja erityisesti Nusamin taloudellinen tilanne huomioon ottaen myönnetyn tuen arvo on sama kuin ilman takaisinmaksuodotuksia myönnetyn jonka määrä vastaa kahden edellä valtiontuen arvo, mainitun osallistumisen ja 5 000 määrää miljoonaa Italian liiraa); näitä pääomarahoituksia ei ole koskaan maksettu RIBSille takaisin. Lisäksi on syytä todeta, että RIBSin Nusamin pääomaan myöntämä rahoitus menetettiin lopullisesti Nusamin 29 päivänä joulukuuta 1997 tapahtuneen konkurssin yhteydessä. Tukia on pidettävä toimintatukina, jotka ovat perusta- missopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan soveltamista koskevan komission vakiintuneen käytännön vastaisia (ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T- 459/93, Siemens v. komissio 8. kesäkuuta 1995 antama tuomio (19)). 129) 130) 131) 125) Edellä mainittu huomioon ottaen kyseisiin tukiin ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia. Sadam Abruzzolle myönnetyt tuet sen toimiessa vuok- ralaisena Celanon tuotantolaitoksessa 132) Kuten komissio totesi menettelyä aloittaessaan, tukia on tarkasteltava valtiontakauksiin sovellettavien perus- teiden näkökulmasta (20). Italia ei ole esittänyt vastauk- seksi komission huomautuksiin minkäänlaisia todisteita siitä, että näitä perusteita olisi tässä tapauksessa nouda- tettu. Italian väite, jonka mukaan kumpaakaan takausta ei ole otettu käyttöön, on merkityksetön, sillä valtiontakauk- sesta koituu etua jo silloin, kun se on myönnetty, eikä ainoastaan silloin, kun se otetaan käyttöön. Perustamis- sopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan soveltamista val- tionyhtiöihin valmistusteollisuuden alalla koskevan komission tiedonannon (21) 38 kohdan ja komission direktiivin 80/273/ETY 5 artiklan mukaisesti tämän tyyppisten tukitoimenpiteiden soveltuvuus yhteismark- kinoille tukien myöntämishetkellä. Takauksen tapauksessa kyseisiä artikloja sovelletaan erotuksetta sekä yksityisiin että julkisiin yrityksiin. Lisäksi takauksien tukielementin arviointi riippuu tuen- saajana toimivien yritysten taloudellisesta tilanteesta. tutkittava on Koska kyseessä ovat sellaiselle yritykselle myönnetyt takaukset, takauksien jotka eivät olleet vaikeuksissa, arvo ei vastaa taattuja määriä (2 000 miljoonaa Italian liiraa ja 11 000 miljoonaa Italian liiraa) vaan niitä mark- joutunut maksamaan kinahintoja, rahoituslaitosten vastaavissa riskiolosuhteissa myöntä- mistä takauksista. jotka Sadam olisi Komissio on edelleen samaa mieltä kuin menettelyä aloittaessaan. Se katsoo, että RIBSin Sadamille takauk- sina myöntämiin tukiin ei voida soveltaa perustamisso- pimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, sillä kyseessä ovat toimintatuet, jotka eivät täytä takauksina myönnettyihin tukiin sovellettavien yhteisön sääntöjen edellytyksiä eivätkä vaikeuksissa oleville koskevissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettuja perusteita. yrityksille myönnettyjä tukia Tuet, jotka liittyvät Celanon tuotantolaitoksen siir- toon Nusamilta Sadamille CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemässä päätök- sessä määrättiin tukitoimenpiteistä ja tuista, joilla pyrit- ja mahdollistamaan tiin estämään Nusamin konkurssi se, että Nusam myy Celanon tuotantolaitoksen Sadam Abruzzolle (vuoden 1990 tukitoimenpiteitä koskeva erityisohjelma). Toteutetut toimenpiteet olivat: Takaukset 126) Kyseessä on kaksi takausta, jotka myönnettiin Sadam Abruzzolle sen toimiessa vuokralaisena Celanon tuotan- tolaitoksessa (15. 2 ja 15. 3 kappaleessa käsitelty tuki). 127) Nämä tuet eivät edellä 95 kappaleessa mainituista syistä kuulu kansallisiin alakohtaisiin suunnitelmiin. (19) Kok. 1995, s. II-1675. a) Celanon tuotantolaitoksen kiinnityksestä luopu- minen vakuudeksi Nusamin 17 504 miljoonan Italian liiran jäännösvelan maksamiselle RIBSille; (20) Komission kirjeet kuuta 1989. jäsenvaltioille 5. huhtikuuta 1989 ja 12. loka- (21) EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3. L 236/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 b) toissijaiseksi muuttuneen sijoittaminen muiden toissijaisten luottojen jälkeen (posterga- zione). Tämä luotto menetettiin lopullisesti Nusamin tehtyä konkurssin 29 päivänä joulukuuta 1997; luoton c) Nusamin Celanossa sijaitsevan tuotantolaitoksen myyminen Sadam Abruzzolle siten, että tämä ottaa vastatakseen 15 000 miljoonan Italian liiran jään- nösvelan maksusta RIBSille (samoin takaisinmak- suehdoin); d) uuden viiden vuoden lykkäysajan myöntäminen (maksetaan ainoastaan edullisemmat korot) kyseisen 15 000 miljoonan Italian liiran jäännösvelan takai- sinmaksamiselle; e) tuki osallistumalla 8 000 miljoonalla Italian liiralla Sadam Abruzzon pääoman rahoittamiseen; siirtyneet tuomioistuimen Nusamin toimet olisivat valvontaan osana Nusamin pesänselvitysmenettelyä, joka puolestaan olisi saattanut johtaa tuotantolaitoksen sulkemiseen (katso Italian huomautukset 54 kappa- leessa). 135) Näitä toimenpiteitä voitaisiin mahdollisesti pitää tukitoi- menpiteinä, joihin ei sisälly perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisia valtiontukia, jos kyseessä olisi keino myydä tuotantolaitos markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisin edellytyksin. Näin ei kuitenkaan näytä olevan. Ainoa hyöty, jonka RIBS näistä CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemässä päätöksessä tarkoitetuista toimenpi- teistä saa, on se, että Sadam ottaa vastatakseen Nusamin erään toisen (edullisemmalla korolla myönnetyn) 15 000 miljoonan Italian liiran lainan. Tälle edullisem- malla lainalle myönnettiin kuitenkin uusi viiden vuoden lykkäysaika. Lisäksi on muistettava, että siltä osin kun Nusamin varallisuus, mukaan lukien Celanon tuotantolaitos (jonka arvo ulko- puolisen asiantuntijan mukaan oli 31 800 miljoonaa Italian liiraa), ylitti 17 504 miljoonan Italian liiran kiin- nityksen, RIBSin olisi pitänyt saada toinen 15 000 miljoonan Italian liiran velka osittain takaisin. korolla myönnetylle f) RIBSin Sadam Abruzzolle edullisella korolla myön- tämä 11 000 miljoonan Italian liiran suuruinen laina. 136) 133) Nämä tuet sisältyvät tukitoimenpiteitä koskevaan erityissuunnitelmaan siten kuin siitä määrätään kansalli- sissa alakohtaisissa suunnitelmissa. Komissio katsoo kuitenkin, että kaikki tuet eivät vastaa kyseisiä alakoh- taisia suunnitelmia, koska kuten edellä jo todettiin, jotkin RIBSin CIPEn päätöksen mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä eivät kuulu niihin keinoihin (pääoman rahoittamiseen osallistuminen, osakkuuslainat ja edulli- sella korolla myönnetyt lainat), joita RIBS voi käyttää Italian sokerialan rakenneuudistuksen edistämiseksi. Itse Koska ei kuitenkaan ole osoitettu, että Nusamin muut, luopuneet myöntämistään yksityiset velkojat olisivat luotoista, komissio katsoo, että tällaista menettelytapaa ei voida pitää markkinataloudessa toimivan yksityisen asiassa CIPEn 26 sijoittajan menettelytapana. jossa päivänä heinäkuuta 1990 tekemään päätökseen, säädetään RIBSin luotoista luopumisesta ja luottojen luokituksen alentamisesta, liittyy päätös myydä tuotan- tolaitos Sadam Abruzzolle, ja siinä säädetään myös muista valtion tukitoimenpiteistä kyseisen yrityksen hyväksi. Nusamin yksityiset velkojat eivät myöskään luopuneet myöntämistään luotoista sen myötä, että RIBS luopui luotoista. Julkisten viranomaisten osallistu- mista yritysten pääoman rahoittamiseen koskevan komission tiedonannon (22) mukaisesti julkisten viran- omaisten ja yksityisten velkojien on luovuttava luotoista samassa suhteessa, jotta voidaan todeta, ettei toimen- pide liity valtiontukiin. 134) CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemässä päätök- sessä tarkoitetun RIBSin ensimmäisen tukitoimenpiteen (15. 5 kappaleen a ja b alakohta) tarkoituksena oli estää Nusamin konkurssi ja mahdollistaa se, että Nusam myy Celanon tuotantolaitoksen sen vuokralaisena toimivalle Sadam Abruzzolle. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi RIBS luopui Nusamin 17 504 miljoonan Italian liiran luoton kiinnityksestä, minkä ansiosta yritys saattoi velkasaneerauksen aloittamista. On tärkeää hakea huomata, että ilman RIBSin kiinnitysluoton luokituksen alentamista toissijaiseksi luotoksi Italian lainsäädännön edellytykset, jotka vaikeuksissa olevan yrityksen on täytettävä tullakseen hyväksytyksi velkasaneeraukseen, tähän eivät olisi menettelyyn, vastaamaan velallisen on pystyttävä kaikista ensisijaisista luotoista (kuten RIBSin kiinnitys- luotosta) ja 40 prosentista toissijaisia luottoja. Konkurs- simenettelyn aloittaminen olisi tässä tapauksessa estänyt kaikki tuotantolaitoksen myynnin Sadamille, täyttyneet. Tullakseen hyväksytyksi sillä 137) Koska tällaisia toimenpiteitä ei voida pitää hyväksyttä- vänä markkinataloudessa tavanomaisissa olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan osalta, toimenpiteiden voidaan katsoa olevan valtiontukia. 138) Näin ollen on tärkeää määritellä näiden tukien saaja. Muodollisesti tuensaaja oli Nusam. Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että yritykselle ei ole koitunut tuesta minkäänlaista rahallista etua. On muistettava, että kyseisen luoton luokituksen alentamisen aikaan Nusam tilanteessa oli teki taloudellisessa myöhemmin konkurssin. Lisäksi luoton luokituksen alentaminen ei pienentänyt Nusamin kokonaisvelkaan- tuneisuutta. Tukien taloudelliset hyödyt kohdistuivat yrityksen velkojiin muuttamalla velkojien etuoikeusjär- jestystä. Luopumalla kiinnityksestä RIBS luopui kysei- selle velalle myönnetystä ensisijaisesta asemasta ja epävakaassa ja (22) Tiedote 9-1984. 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/29 järjestyksessä viimeiseksi kaikkien muiden sijoittui Nusamin velkojien jälkeen. Tästä toimenpiteestä ei ollut minkäänlaista hyötyä Nusamille, jonka on kuitenkin maksettava kaikille velkojilleen varojensa rajoissa. 139) 140) osa ovat luopuminen Kyseisen luoton luokituksen alentaminen ja luoton takaisinperinnästä samana päivänä päätettyjä rahoitustoimia, joiden ainoana tavoit- teena oli mahdollistaa Celanon tuotantolaitoksen siirto Nusamilta Sadamille. Tavanomaisissa markkinaolosuh- teissa ilman RIBSin tukitoimenpiteitä myynti olisi toteu- tettu markkinahintaan, jotta Nusamin velkojille olisi voitu maksaa takaisin mahdollisimman suuri osuus. Jäljempänä mainituista syistä komissio katsoo, että Sadamin Celanon tuotantolaitoksesta maksama hinta on markkinahintaa alhaisempi (katso 141—148 kappale). Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että toimenpiteen ainoana tavoitteena oli toteuttaa Celanon tuotantolai- toksen siirto Nusamilta Sadamille suotuisissa olosuh- teissa. Itse asiassa Italian huomautukset (katso edellä 54 kappale) vahvistavat tämän väitteen, sillä niiden mukaan maatalousministeriö päätti estää sen, että Nusamin todennäköinen konkurssi johtaisi Celanon tuotantolai- toksen sulkemiseen. Lisäksi ministeriö osoitti Celanon tuotantolaitoksen hallinnon Sadamille. Päätös tehtiin ennen CIPEn asiaa koskevaa päätöstä. Tästä syystä komissio katsoo, että osa muodollisesti Nusamille Sadamille myönnetystä Celanon tuotantolaitoksen ostoa varten tarkoitettua tukea. Tuen arvo vastaa Celanon tuotantolaitoksen markkinahinnan ja Sadamin todellisuudessa maksaman hinnan erotusta. todellisuudessa tuesta on Tämän päätelmän perusteella ei kuitenkaan voida todeta, että 17 504 miljoonan Italian liiran kiinnitys- luoton luokituksen alentamisesta toissijaiseksi luotoksi oli Sadamille etua. Italian toimittamat tiedot huomioon ottaen komissio katsoi, että toimenpiteestä koitui etua myös Nusamin muille velkojille. Edellä mainituista syistä luokituksen pääasiallinen seuraus oli velkojien etuoikeusjärjestyksen muuttaminen osana velkasanee- rausta. Kun otetaan huomioon se seikka, että tullakseen hyväksytyksi tähän menettelyyn, velallisen on pystyttävä vastaamaan kaikista ensisijaisista luotoista ja 40 prosen- tista toissijaisia luottoja, komissio katsoi, että Tuoton luokituksen alentamisen ansiosta Nusamin velkojat saivat saatavistaan takaisin suuremman osan kuin mitä ne olisivat saaneet, jos luokitusta ei olisi alennettu. RIBSin luovuttua 17 504 miljoonan Italian liiran velkansa perinnästä kaikki velkojat saattoivat saada takaisin vähintään 40 prosenttia veloistaan. Vaihtoeh- toisessa tilanteessa, jossa Nusam olisi asetettu selvitysti- laan, ei olisi pystytty varmistamaan, että se maksaa kaikki ensisijaiset luotot ja 40 prosenttia toissijaisista luotoista. 141) Menettelyä aloittaessaan komissio totesi, että Sadamin tuotantolaitoksesta maksama vastannut Celanon tuotantolaitoksen todellista arvoa, joka esitet- tiin RIBSin yksimielisesti Nusamin kanssa asettaman riippumattoman asiantuntijan arviossa. Asiantuntijan mukaan myytävien rakennusten arvo oli 31 800 miljoonaa Italian liiraa. hinta ei 142) 143) 144) Italia ei ole kiistänyt asiantuntija-arviota tai kyseistä Italia on kuitenkin esittänyt väitteissään, että arvoa. arvio toteutettiin omaisuuden rahallisen arvon perus- teella, eikä siinä ole otettu huomioon Nusamin badwill- arvoa. Komissio ei kuitenkaan ymmärrä eikä Italia ole selvit- tänyt, miten Nusamin badwill-arvo on voinut vaikuttaa Celanon tuotantolaitoksen arviointiin, kun otetaan huomioon se, ettei Sadamille siirtynyt tuotantolaitosten mukana edellisen omistajan taloudellisesta toiminnasta aiheutuneita saatavia. Toisin sanoen Italia ei ole selvit- tänyt, miten 31 800 miljoonan Italian liiran hinta muuttui Sadamin tarjo- amaksi hinnaksi. asiantuntijan määrittelemä julkisena tarjouskilpailuna Pelkästään toteutetun myynnin avulla olisi ollut mahdollista saada selville myydyn Koska tuotantolaitoksen markkina-arvo. tällaista myyntimenettelyä ei kuitenkaan ollut, komissio voi vain todeta, että Celanon tuotantolaitoksen markki- nahinta on Sadamin maksamaa hintaa korkeampi. 145) Asiantuntijan määrittelemän 31 800 miljoonan Italian liiran sijaan Sadam esitti Celanon tuotantolaitoksen ostotarjouksen, jossa se a) luopuu sellaisen Nusamin velan takaisinperinnästä, joka koski toimiessaan Sadamin vuokralaisena Celanon tuotantolaitoksessa toteuttamien investoin- tien kustannuksia (11 000 miljoonaa Italian liiraa); ja b) ottaa vastatakseen Nusamin 15 000 miljoonan Italian liiran (edullisella korolla myönnetyn) lainan RIBSille. RIBS myönsi Sadamille lainojen takaisin- maksamista koskevan uuden viiden vuoden lyk- käysajan. 146) Jo tarjouksen nimellisarvo (26 000 miljoonaa Italian liiraa) on edellä mainittua asiantuntijan määrittelemää arvoa alhaisempi (–5 800 miljoonaa Italian liiraa). 147) Lisäksi on otettava huomioon, että: a) Nusamin velan takaisinperinnästä luopumisen ta- loudellinen arvo ei vastaa kyseisen velan määrää. Koska käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseessä on itse asiassa toissijainen luotto, edelly- tykset sen takaisinmaksulle voivat vähemmän suotui- sassa tilanteessa laskea 40 prosenttiin velan määrästä (eli 4 400 miljoonaan Italian liraan). L 236/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 b) myös RIBSin Nusamille edullisella korolla myön- tämän lainan hoidettavaksi ottamisen arvoa on mukautettava takaisinmaksua koskeviin etuihin (korkotuki, pääoman takaisin- maksun lykkäysaika). liittyvien lainaan 148) Edellä mainittu huomioon ottaen komissio katsoo, että Celanon tuotantolaitoksen myyntiä Sadam Abruzzolle ei ole toteutettu markkinaolosuhteissa ja että CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemässä päätöksessä vahvis- tetun hinnan ja asiantuntijan määrittelemän hinnan (31800 miljoonaa Italian liiraa) erotus on Sadam Abruzzon hyväksi myönnettyä valtiontukea. Sadam Abruzzolle myönnettyjen tukien arviointi Rakenneuudistustuki 149) Ensinnäkin on varmistettava, voidaanko näitä tukia pitää, kuten Italia väittää, yhteisöjen suuntaviivoissa tarkoitettuina vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuu- distustukina. Aivan tutkittava, voitiinko tämän tyyppisiä tukia myöntää Sadam Abruz- zolle. ensimmäiseksi on 150) Yhteisön suuntaviivojen mukaan yritys, jolle voidaan myöntää pelastus- ja/tai rakenneuudistustukea, määritel- lään yritykseksi, ”jolla on vaikeuksia selviytyä omin varoin tai keräämällä tarvitsemiaan varoja osakkeen- omistajilta tai lainaamalla”. Lisäksi suuntaviivoissa todetaan, että ”sellaisten yritysten taloudellinen heikkous, jotka saavat tukea rakenteen uudistamiseksi, johtuu yleensä heikoista tuloksista ja huonoista tulevaisuudennäky- mistä”. jotka valtio pelastaa tai Yritykset, joille tukia voidaan myöntää, on määritelty suuntaviivoissa käyttämällä hyväksi tyypillisiä tunnus- merkkejä (kannattavuuden lasku, tappioiden määrän lisääntyminen, velkaantumisasteen kasvu ja kasvavat rahoituskulut), jotka eivät mitenkään voi olla ominaisia uusille yrityksille. Tämä koskee myös uusia yrityksiä, jotka on perustettu vaikeuksissa olevan yrityksen toiminnan jatkamiseksi konkurssimenettelyn aikana (tarkasteltavana olevassa tapauksessa Nusam oli erittäin lähellä konkurssia, jota pystyttiin RIBSin tukien avulla siirtämään myöhemmäksi, mutta ei estämään). Yhteisön että suuntaviivojen 2. 3 kohdassa täsmennetäänkin, muutokset tuetun yrityksen omistuksessa eivät vaikuta tukien arviointiin. 151) Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (23) määrätään, että tuki sellaisen laitoksen ostamiselle, joka on suljettu tai olisi suljettu ilman ostamista, saattaa hyödyttää vaikeuksissa olevia yrityksiä, jolloin asiaa on tarkasteltava asianmukaisten yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. tapauksessa komissio katsoo, että Nusamille myönnetty tuki ei täytä yhteisön suuntaviivojen edellytyksiä (katso 116, 117 ja 118 kappale). Tarkasteltavana olevassa 152) Sadam Abruzzo on oikeudellisesti ja taloudellisesti riip- pumaton Nusamista. Tästä syystä RIBSin myöntämiä tukia ei ollut tarkoitettu aikaisempien velkojen maksa- miseen tai aikaisemmasta huonosta hallinnosta seuran- neen tilanteen korjaamiseen. Tukia ei todellisuudessa ollut tarkoitettu vaikeuksissa olevan yrityksen rakenteen uudistamiseen. Italian viranomaiset eivät myöskään ole esittäneet minkäänlaisia todisteita siitä, että Sadam Abruzzo olisi vaikeuksissa oleva yritys. 153) Näin ollen komissio katsoo, että kyseisiä tukia ei voida tarkastella yhteisön suuntaviivojen perusteella. 154) Ottaen huomioon Italian esittämä toinen väite, jonka tuotantolaitoksissa mukaan kyseisten tukien avulla voitiin toteuttaa investointeja, tukia on tarkasteltava maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettuihin investointitukiin sovellettavien perus- teiden avulla. 155) 156) 157) Alakohtaisten suunnitelmien noudattaminen että Ensimmäiseksi on huomautettava, komission käytäntönä tällä alalla sen arvioidessa valtion suunnitte- lemia tukia on ollut soveltaa alakohtaisia rajoituksia yhteisön rahoitukseen osallistumisen arviointiin, siten kuin siitä on säädetty erilaisissa maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten paranta- misesta annetuissa asetuksissa (asetukset (ETY) N:o 355/ 77 (24), (ETY) N:o 866/90 (25) ja (EY) N:o 951/97 (26)). Tämä käytäntö kodifioitiin hyväksymällä maatalous- tuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toteu- tettaviin investointeihin myönnettäviä kansallisia tukia koskevat yhteisön suuntaviivat (27). Edellä mainittuihin alakohtaisiin rajoituksiin sisältyy kielto investointitukien myöntämisestä sokerialalla. Komissio on kuitenkin sallinut kyseisten suunnitelmien erityistarpeisiin liittyville tuille poikkeuksen tähän rajoi- tukseen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 46 ja hyväksymällä Italian sokerialan artiklan mukaisesti rakenneuudistusta koskevat kansalliset suunnitelmat (tämä koski komission vuosina 1984 ja 1985 hyväksy- missä, Nusamin ja Castiglionesen hyväksi tarkoitetuissa ensimmäisissä tukitoimenpiteitä koskevissa erityissuun- nitelmissa esitettyjä Celanon, Strongolin ja Castiglion Fiorentinon investointitukia). Komissio on arvioinut nämä poikkeukset tapauskohtai- sesti erityissuunnitelmista tehtyjen yksittäisten ilmoi- tusten jälkeen. tuotantolaitosten (23) EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 9. (24) EYVL L 51, 23. 2. 1977, s. 1. (25) EYVL L 91, 6. 4. 1990, s. 1. (26) EYVL L 142, 2. 6. 1997, s. 22. (27) EYVL C 29, 2. 2. 1996, s. 4. 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/31 158) Komissio katsoo, että kyseinen tuki ei edellä mainituista syistä ole kansallisten alakohtaisten suunnitelmien mukainen, sillä se ei kuulu näissä suunnitelmissa tarkoi- tettuihin Italian sokerialan rakenneuudistuskeinoihin. Kyseiseen tukeen ei näin ollen voida soveltaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 46 artiklan mukaista poikkeusta, joka koskee Italian sokerialan rakenneuudis- tussuunnitelman erityistarpeisiin liittyviä tukia. 159) Valtiontukia koskevien yleisten perusteiden näkökul- masta kyseessä on olemassa olevan tuotantolaitoksen ostoon tarkoitettu tuki, luokitella investointitueksi. jonka Italia haluaisi asianomaisille osapuolille, sitä ei voida pitää alkuinves- tointitukena tarkoitetussa yhteisön lainsäädännössä merkityksessä. Alueellisia valtiontukia koskevien suun- taviivojen (28), joissa komission tässä asiassa noudat- tamaa käytäntöä sovelletaan alueellisiin tukiin, mukai- sesti ”alkuinvestoinnilla tarkoitetaan investointia kiin- teään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassaolevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotteen tai tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen (rationalisoinnilla, moni- puolistamisella tai nykyaikaistamisella)”. Kyseiset edelly- tykset eivät täyty tarkasteltavana olevassa tapauksessa. 163) Kyseessä ovat suoritettu tukien maksamisen aikaan. joka tapauksessa menot, jotka oli jo Investointituet 160) CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemällä päätök- sellä hyväksytyssä tukitoimenpiteitä koskevassa erityis- Sadam suunnitelmassa Abruzzon hyväksi vastineeksi seuraaville ”investoin- neille”: tukitoimenpiteitä esitettiin a) 15 000 miljoonan Italian liiran käyttäminen Celanon tuotantolaitoksen ostoon; b) Sadamin 11 000 miljoonan Italian liiran investoinnit vuokralaisena tuotantolaitoksessa Sadamin Nusamille myöntämän toimiessa sen (tämä selittää samansuuruisen luoton); 164) c) 20 000 miljoonan Italian liiran uudet investoinnit (jotka kuvataan yksityiskohtaisesti tukitoimenpiteitä koskevassa erityissuunnitelmassa). Sellaisiin investointeihin, jotka Sadam toteutti ennen CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemässä päätök- sessä tarkoitettujen tukien myöntämistä, ei puolestaan voida myöntää investointitukia sellaisen valtiontukien perusperiaatteen nojalla, jonka mukaan yritykselle myönnetyn tuen on oltava tietyn tuloksen saavutta- misen kannalta välttämätön, jotta sitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Tämän periaatteen mukaan hyväksyttäviä eivät siis ole sellaiset tuet, joilla ei enää pystytä saamaan aikaiseksi vaadittua kannustusvai- kutusta, koska ne ovat taannehtivia suhteessa toivot- tuun toimintaan (tässä tapauksessa investointien toteut- (yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 730/79, tamiseen) Philip Morns v. komissio, 17 päivänä syyskuuta 1980 antama tuomio (29)). Tämä huomioon ottaen Celanon tuotantolaitosta koske- vassa vuoden 1990 tukitoimenpiteitä koskevassa erityis- suunnitelmassa tarkoitetut investointimenot ovat aino- astaan uusiin investointeihin liittyviä menoja. Kyseessä ovat siis investoinnit, joita CIPEn kyseisen päätöksen tekopäivänä ei vielä ollut tehty. 161) Komissio ei katso, että kaikkia näitä kolmea meno- luokkaa voitaisiin pitää tukikelpoisina investointeina yhteisön valtiontukia koskevan lainsäädännön mukai- sesti. 162) Edellä mainittujen 15 000 miljoonan Italian liiran osalta (Sadamin Celanon tuotantolaitoksesta ”maksama” hinta) ja sen rajoittamatta, mitä edellä todettiin kyseisen tuotantolaitoksen ostoon myönnettyjen tukien tyypeistä ja arvioinnista, komissio vahvistaa tässä kantansa tukiin, jotka on myönnetty olemassa olevan omaisuuden yksinkertaisen siirron helpottamiseksi. Koska tällaisesta toimenpiteestä ei koidu minkäänlaista etua alalle, vaan ainoastaan asianomaiselle osapuolelle tai mahdollisesti 165) Ainoastaan nämä menot, niille voidaan myöntää täyttävät edellytykset, joiden määrä on 20 000 joiden miljoonaa Italian liiraa, perusteella valtiontukea neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 46 artiklan ja kansallisten alakohtaisten suunnitelmien hyväksymisestä tehtyjen komission päätösten nojalla. Kyseessä ovat tukitoimenpiteitä koskevaan menot, jotka sisältyvät erityissuunnitelmaan ja edellä mainittujen liittyvät kansallisten ohjelmien erityistarpeisiin (tukitoimenpi- teitä koskevan erityissuunnitelman mukaan ne ovat välttämättömiä yrityksen rakenneuudistuksen toteutta- miseksi). Näiden menojen kattamiseen myönnettyjä tukia olisi näin ollen voitu arvioida myönteisesti perus- tamissopimuksen 87 ja 88 artiklan nojalla ottaen huomioon asetuksen (ETY) N:o 1785/81 46 artiklassa tarkoitettu poikkeus. (28) Katso alaviite 24. (29) Kok. 1980, s. 2671. L 236/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 166) joka Koska Celanon tuotantolaitos sijaitsee alueella, tukien myöntämisen aikaan kuului tavoitteen 1 kohde- alueeseen, Sadamille myönnettyjen, tukitoimenpiteitä koskevan erityissuunnitelman mukaisten uusien inves- tointien tekemiseen tarkoitettujen tukien enimmäis- määrä olisi pitänyt rajoittaa 75 prosenttiin tukikelpoi- sista menoista (määrä, jota sovelletaan maataloustuot- teiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla myönnet- täviin investointitukiin tavoitteen 1 kohdealueilla). Vastaavan tuen arvo on 15 000 miljoonaa Italian liiraa bruttotukiekvivalenttina mitattuna. 167) CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemällä päätök- sellä Sadamille myönnettyjä tukia voidaan arvioida seuraavasti: 168. 1) Celanon tuotantolaitoksen ostohinnan alentaminen Tämä tuki vastaa tuotantolaitokselle määritetyn arvon (31 800 miljoonaa Italian liiraa) ja Sadamin todellisuu- dessa maksaman hinnan erotusta. Hinnan todellinen suuruus perustuu Sadamin siirretyn 15 000 miljoonan Italian liiran lainan todelliseen arvoon (eli lainan nimel- lisarvoon, jotka myönnettiin alentamalla lainalle asetettua korkotasoa suhteessa tuol- loiseen markkinakorkoon ja myöntämällä lainan takai- sinmaksulle lykkäysaika) sekä luopumiseen luotosta, jonka määräksi on edellä mainituista syistä laskettava 4 400 miljoonaa Italian liiraa. Tämä tuki on kokonai- suudessaan yhteismarkkinoille soveltumaton. josta vähennetään tuet, 168. 2) RIBSin osallistuminen uudelleen Sadam Abruzzon pääoman rahoittamiseen 8 000 miljoonalla Italian liiralla Koska kyseessä on nimellisarvolla ostetun pääoman tämän osallistumisen rahoittamiseen osallistuminen, arvo on laskettava pitämällä sitä lainana, josta ei jonka kesto on sama kuin rahoituk- makseta korkoa, seen osallistumisen kesto ja jonka vapautus pääoman takaisinmaksusta on kestoltaan yhtä pitkä kuin laina. Tuen bruttotukiekvivalentin laskentaperusteena käytet- tävä korkotaso on sama kuin Italiassa tuen myöntä- misen aikana käytössä ollut yhteisön viitekorko (14,66 prosenttia). 168. 3) Edullisella korolla myönnetty 11 000 miljoonan Italian liiran laina Tuen bruttotukiekvivalentti (jossa otetaan huomioon korkotason alentaminen ja takaisinmaksulle myönnetty lasketaan käyttämällä viitetasona Italiassa lykkäysaika) tuen myöntämisen aikaan käytössä ollutta yhteisön korkotasoa (14,66 prosenttia). Nusamih muiden velkojien hyväksi myönnettyjen tukien arviointi 170) RIBSin luopuminen 17 504 miljoonan Italian liiran kiinnitysluotosta ja luoton luokituksen alentaminen luotoksi on Sadam Abruzzon hyväksi toissijaiseksi myönnetyn valtiontuen lisäksi Nusamin muiden velko- jien hyväksi myönnettyä tukea (katso 139 kappale). 171) Asianmukaisten yhteisön suuntaviivojen mukaan kyseessä olevia tukia ei voida pitää investointitukina eikä vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistustu- kina. Koska Italian viranomaiset eivät ole esittäneet eikä komissio ole todennut muuta oikeusperustaa, tukia on jotka ovat sen vakiintuneen pidettävä toimintatukina, käytännön vastaisia, jota komissio noudattaa soveltaes- saan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa (katso 124 kappale). Komissio ei näin ollen katso näiden tukien soveltuvan yhteismarkkinoille. Castiglioneselle myönnetyt tuet, jotka liittyvät Castig- lion Fiorentinon tuotantolaitokseen Takaus 172) 173) Castiglionese-yhtiön hyväksi myönnetyn, markkinoin- tivuoden 1991 toteutukseen liittyvien menojen kattami- seen tarkoitetun 41 000 miljoonan Italian liiran puite- luoton avaamiselle (16. 1 kappaleessa käsitelty tuki) annettiin valtiontakaus. Tähän takauksena myönnettyyn tukeen sovelletaan edellä 126—131 kappaleessa esitettyjä komission huomautuksia soveltuvin osin. Kyseessä on näin ollen joka ei täytä takauksina myönnettyihin toimintatuki, tukiin sovellettavien yhteisön sääntöjen edellytyksiä eikä vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyjä tukia koske- vien yhteisön suuntaviivojen perusteita. Tukitoimenpiteitä koskeva erityissuunnitelma (16 päivänä huhtikuuta 1992 tehty päätös) 174) Myös siltä osin kun kyse on CIPEn 16 päivänä huhti- kuuta 1992 tekemällä päätöksellä hyväksytyn tukitoi- menpiteitä koskevan erityissuunnitelman mukaisesti Castiglioneselle myönnetyistä tuista, Italia on esittänyt väitteitä, joiden mukaan toimenpiteet rakenneuudistus- tukina noudattavat yrityksille tarkoitettua valtiontukea koskevia yhteisön suuntavii- voja ja joiden mukaan ne investointitukina soveltuvat yhteismarkkinoille. vaikeuksissa oleville 169) Edellä 168. 2 ja 168. 3 kappaleessa käsitellyt tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille, sillä niiden arvo bruttotuki- ekvivalenttina ilmaistuna on yli 15 000 miljoonaa Italian liiraa (75 prosenttia 20 000 miljoonasta Italian liirasta), jonka Sadam olisi oikeutetusti voinut saada investointitukina. 175) Vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitettua valtion- tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen noudatta- minen Komission mielestä Castiglioneselle myönnetyt tuet eivät ole vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitettua valtiontukea suuntaviivojen mukaiset. koskevien yhteisön 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/33 1. Kyseessä ei ole yhteisön suuntaviivojen mukainen raken- neuudistussuunnitelma ei voida katsoa sisältyvän realistisia oletuksia, pitkän aikavälin elinkelpoisuus voisi perustua. joihin 176) 177) 178) 179) 180) Vuoden 1992 tukitoimenpiteitä koskevaan erityissuun- nitelmaan sisältyy Castiglionesen vaikeuksien poistami- seen tarkoitettuja tukia, joiden tarkoituksena on yhtäältä pienentää RIBSin myöntämistä luotoista aiheutuvia rahoituskuluja (jatkamalla RIBSin vuonna 1984 toteut- taman pääoman rahoittamiseen osallistumista; muutta- malla RIBSin myöntämästä 24 000 miljoonan Italian liiran luotosta osa — 20 000 miljoonaa Italian liiraa — pääomaksi; porrastamalla saman luoton jäännösosa 15 vuoden ajanjaksolle) sekä toisaalta tarjota yritykselle uusia rahoitusvaroja (osallistuminen uudelleen pääoman rahoittamiseen 10 000 miljoonalla liiralla määräajaksi ja 20 000 miljoonan Italian liiran uuden lainan myöntäminen edullisella korolla). Italian Yhteisön suuntaviivojen mukaan rakenneuudistussuun- nitelmien on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella. CIPEn 16 päivänä huhtikuuta 1992 teke- mällä tukitoimenpiteitä koskevaa erityissuunnitelmaa ei voida pitää tämän rakenneuudistussuunnitelman määritelmän mukaisena. hyväksyttyä päätöksellä Rakenneuudistustuen on liityttävä yrityksen asianmu- kaiseen tervehdyttämissuunnitelmaan, joka on esitettävä komissiolle tarvittavin täsmennyksin. Lisäksi elinkelpoi- suuden paranemisen on pääasiassa perustuttava raken- neuudistussuunnitelmaan sisältyviin sisäisiin toimenpi- teisiin. Vuoden 1992 tukitoimenpiteitä koskevassa erityissuun- nitelmassa luetellaan kuitenkin ainoastaan Castiglio- nesen rahoitustarpeet ilman, että siinä tutkittaisiin ja analysoitaisiin yrityksen aikaisemmasta hallinnosta peräisin olevien vaikeuksien syitä. Erityissuunnitelmassa viitataan ainoastaan yrityksen ulkopuolisiin tekijöihin, kuten sokerialaa koskevan yhteisön lainsäädännön muutoksiin sekä GATTin neuvotteluista sokerialalle aiheutuviin kielteisiin vaikutuksiin erityisesti yhteisön tukien vähenemisenä mitattuna. Erityissuunnitelmassa ei näin ollen esitetä minkäänlaisia sisäisiä tervehdyttämistoimenpiteitä. Vuoden 1992 tuki- toimenpiteitä koskevan erityissuunnitelman mukaisten tukien saajaan kohdistuvat ainoat velvoitteet ovat 1) varmistaa viljelyalueiden säilyminen ja 2) saattaa tuotan- tolaitosten päätökseen. Näitä toimenpiteitä ei voida pitää yhteisön suuntaviivojen mukaisina tervehdyttämistoimenpiteinä. rakenteen uudistus 181) Lisäksi komissiolle menettelyn aloittamisen jälkeen toimitetussa suunnitelmassa ei viitata yrityksen tuleviin toiminnan edellytyksiin muuten kuin hyvin epämää- räisin käsittein, ja tästä syystä kyseiseen suunnitelmaan 182) 183) 184) 185) 186) 187) 188) 189) Komissio katsoo tämän huomioon ottaen, että Italian toimittama suunnitelma (vuoden 1992 tukitoimenpi- teitä koskeva erityissuunnitelma) ei ole yhteisön suunta- viivojen mukainen rakenneuudistussuunnitelma, sillä siihen ei sisälly yksityiskohtia, joiden perusteella olisi mahdollista tarkastaa yhtäältä yrityksen vaikeuksien syyt sisäisten pelastustoimenpiteiden olemassaolo ja ja toisaalta ehdotettujen ja hyväksyttyjen ratkaisujen tehokkuus. 2. Kilpailun perusteettoman vääristymisen välttäminen Kaikissa rakenneuudistussuunnitelmissa on toteutettava toimenpiteitä, jotta tukien haitalliset vaikutukset kilpaili- joihin olisivat mahdollisimman vähäiset. joilla tuensaaja toimii, on rakenteel- Jos markkinoilla, lista ylituotantoa, kuten tarkasteltavana olevassa tapauk- sessa, rakenneuudistussuunnitelman avulla on suhteessa saadun tuen määrään edistettävä yhteisön asianmu- kaisten markkinoiden rakenteen uudistamista supista- malla tai poistamalla tuotantokapasiteettia lopullisesti. Koska sokerialalla on jo usean vuoden ajan ollut ylituo- tantoa, komissio on luonut asetuksen (ETY) N:o 1785/ 81 avulla kansallisten tuotantokiintiöiden järjestelmän ja kieltänyt kaikki uudet tällä alalla. Investointitukien kieltäminen kuvastaa jatkuvaa huolta siitä, että tuotantokapasiteettia ei tulisi lisätä tällä erit- täin herkällä alalla. investointituet Vuoden 1992 tukitoimenpiteitä koskevassa erityissuun- nitelmassa ei esitetä minkäänlaisia vaatimuksia, joiden mukaan tuensaajayrityksen olisi vähennettävä tuotanto- kapasiteettiaan. tuotantokapasiteettiaan Yhteisöjen suuntaviivojen sääntöä, jonka mukaan rakenneuudistustuen saajan on supistettava tai poistet- voidaan tava lieventää, supistaminen aiheuttaa markkinarakenteen ilmeisen heikkenemisen, esimerkiksi luomalla monopolin tai hyvin oligopolis- tisen tilanteen. jos voidaan osoittaa, lopullisesti, että hyväksyessään Italia väittää, että komission kansallisia alakohtaisia suunnitelmia edellytystä, eivät missään jonka mukaan rakenneuudistustuet tapauksessa saa johtaa Italialle myönnettyjen kansal- listen on noudatettu. sokerintuotantokiintiöiden ylittymiseen, asettamaa Tämä edellytys ei kuitenkaan ole sama kuin yhteisön suuntaviivojen 3 kohdan ii alakohdan edellytys, jolla halutaan varmistaa vapaa kilpailu tietyillä markkinoilla sovellettiin niihin jäsenvaltiokohtaisesti vahvistettuja määrällisiä rajoituksia tai ei. L 236/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 190) Italia väittää myös, että Castiglion Fiorentinon tuotanto- laitoksen tuotantokapasiteetin kasvattaminen (3 700 tonnista 7 500 tonniin jalostettuja sokerijuurikkaita päivässä) on mahdollistanut Cecinan tuotantolaitoksen sulkemisen jälkeen sillä viljelyalueella tuotettujen sokeri- juurikkaiden vastaanottamisen ja jalostuksen, jonka se ennen jakoi Cecinan tuotantolaitoksen kanssa. Italia ei ole tarkentanut sulkemisen edellytyksiä tai sulkemisen mahdollista yhteyttä Castiglionesea koskevaan raken- neuudistussuunnitelmaan. 191) joiden Todisteita sellaisten tekijöiden olemassaolosta, ansiosta olisi mahdollista poiketa säännöstä, jonka mukaan tämän tyyppisiin tapauksiin on liityttävä tuotantokapasiteetin vähentäminen, ei ole esitetty. 196) 3. Rakenteen uudistamisen kustannuksiin ja hyötyyn suhteu- tettu tuki 192) rakenneuudistussuunnitelman Tämän kolmannen perusteen mukaan rakenneuudistus- tuet on rajoitettava niin vähäisiksi, kuin se rakenteen uudistamisen toteuttamiseksi on mahdollista. Perusteen noudattamiseksi on täytettävä useita edellytyksiä. Niiden mukaan tuensaajan on osallistuttava merkittävällä rahoitukseen tavalla omilla varoillaan tai markkinaehtoisilla lainoilla. Lisäksi rahoitusrakenteen uudistamiseksi tarkoitetulla tuella ei saa tarpeettomasti vähentää yrityksen rahoituskuluja, minkä seurauksena tuensaaja voisi käyttää ylijäämäisiä rahavaroja aggressiiviseen, markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenteen uudistamiseen. Tukea ei myöskään saa käyttää sellaisten uusien investointien rahoittamiseen, jotka eivät ole rakenteen uudistamisen kannalta välttämättömiä. 193) Nämä edellytykset eivät täyty tarkasteltavana olevassa tapauksessa. 194) koskevassa tukitoimenpiteitä Käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että rakenneuu- distus on rahoitettu yksinomaan RIBSin varoilla. Raken- neuudistuksesta tuensaajan vastuulle jääviin kustannuk- siin ei viitata CIPEn 26 päivänä huhtikuuta 1992 teke- mässä päätöksessä eikä kyseisellä päätöksellä hyväksy- tyssä erityissuunnitel- massa. Ainoa Castiglioneselle asetettu rahoitukseen osallistumista koskeva velvoite (jota kuitenkaan ei ollut esitetty määrällisesti) oli saattaa tuotantolaitosten raken- neuudistus päätökseen. Kyseessä on kuitenkin koko yrityksen osallistumisen (suuntaviivojen edellyttämällä ”merkittävällä tavalla”) sijaan tuensaajan osallistuminen investoinneista (joista useimmat eivät olleet välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi kohtuullisessa aiheutuneisiin kuluihin. rakenneuudistusmenoihin ajassa) 195) Lisäksi on syytä todeta, että käytettävissä olevien tietojen mukaan Castiglioneselle vuoden 1992 tukitoi- menpiteitä koskevan erityissuunnitelman mukaisesti myönnettyjen tukien ansiosta yritys saattoi muuttaa liiran 32 000 miljoonan osakepääomaksi Italian suuruisen osan siitä kokonaissummasta, jonka yhtiö oli velkaa RIBSille sillä edellytyksellä, että se ostaa osakkeet niiden nimellisarvolla 10 tai 15 vuoden kuluttua tapauksesta riippuen. Lisäksi jäljelle jäävä velka (4 000 miljoonaa Italian liiraa) porrastettiin etuoikeutetuin edellytyksin. Yritys pystyi myös tekemään investointeja 47 500 miljoonan Italian liiran edestä (mikä sisältyi tukitoimenpiteitä koskevaan erityissuunnitelmaan). Kaikki nämä investoinnit eivät kuitenkaan olleet raken- neuudistuksen kannalta välttämättömiä. Vuoden 1992 tukitoimenpiteitä koskevan erityissuunnitelman mukaan välittömästi oli toteutettava 10 000 miljoonan Italian liiran investoinnit Castiglion Fiorentinon tuotantolai- toksen toiminnan jatkumisen varmistamiseksi. Vuoden 1992 tukitoimenpiteitä koskevassa erityissuunnitel- massa määrätään kuitenkin 2 500 miljoonan Italian liiran vuosittaisista investoinneista (yhteensä 37 500 miljoonaa Italian liiraa) 15 vuoden ajan, joka on RIBSin tukitoimenpiteen kesto, tuotantolaitosten ”tavanomai- seen teknologiseen ajantasaistamiseen”. Näitä investoin- teja ei kuitenkaan voida pitää rakenneuudistustukia koskevien suuntaviivojen mukaisina välttämättöminä investointeina. 197) Edellä mainittu huomioon ottaen komissio katsoo, että kyseiset tuet ovat vähentäneet Zuccherificio Castiglio- nesen rahoituskuluja kohtuuttomasti, minkä ansiosta se saattoi rahoittaa investointisuunnitelman, joka ei rajoit- tunut ainoastaan rakenteen uudistamisen kannalta vält- tämättömiin toimenpiteisiin. 198) Näin ollen on pääteltävä, että kyseiset tuet eivät ole asianomaisten yhteisön suuntaviivojen mukaiset. 199) 200) Kuten Nusamille ja Sadam Abruzzolle myönnettyjen tukien osalta tehtiin, on tarkistettava, onko Italian esit- tämä toinen väite perusteltu. Tämän väitteen mukaan Castiglioneselle myönnetyt tuet voitaisiin sallia inves- tointitukina. Kuten ensimmäisiä tukia arvioitaessa todet- tiin, jotta tuet soveltuisivat yhteismarkkinoille arvi- oinnin perusteella on ensinnäkin käytävä ilmi se, että tuet ovat Italian sokerialan rakenneuudistuksen kannalta välttämättömiä ja toiseksi se, että tuissa on noudatettu tämän tyyppisiin tukiin kyseisellä alueella niiden myön- tämisen aikaan sovellettavia enimmäismääriä. sanamuotoa, erityissuunnitelman Edellä mainituista edellytyksistä ensimmäisen osalta riittää, että lainataan vuoden 1992 tukitoimenpiteitä koskevan jonka mukaan osa (37 500 miljoonaa Italian liiraa) suunnitel- tarkoitettu tuotantolaitosten luista investoinneista oli tavanomaiseen ajantasaistamiseen. Komissiolla ei näin ollen ole minkäänlaisia edellytyksiä varmistaa, että kyseiset investoinnit ovat yrityksen rakenneuudistuksen tai Italian sokerialan rakenneuudis- tuksen kannalta välttämättömiä. teknologiseen 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/35 201) koskevassa joiden perusteella niille Tilanne on erilainen niiden investointien kohdalla, jotka tukitoimenpiteitä erityissuunnitelmassa määritellään tuotantolaitoksen toiminnan kannalta vält- joiden määrä tämättömiksi. Ainoastaan nämä menot, on 10 000 miljoonaa Italian liiraa, täyttävät edelly- voidaan myöntää tykset, valtiontukea neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 46 artiklan ja kansallisten alakohtaisten suunnitelmien hyväksymisestä tehtyjen komission päätösten nojalla. Kyseessä ovat menot, jotka sisältyvät tukitoimenpiteitä edellä koskevaan erityissuunnitelmaan ja mainittujen kansallisten ohjelmien erityistarpeisiin (tuki- toimenpiteitä koskevan erityissuunnitelman mukaan ne ovat rakenneuudistuksen yrityksen toteuttamiseksi). Näiden menojen kattamiseen myön- nettyjä tukia olisi näin ollen voitu arvioida myönteisesti perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan nojalla ottaen huomioon asetuksen (ETY) N:o 1785/81 46 artiklassa tarkoitettu poikkeus. välttämättömiä liittyvät 202) Koska Castiglion Fiorentinon tuotantolaitos sijaitsee alueella, joka ei kuulu (eikä tukien myöntämisen aikaan kuulunut) tavoitteen 1 kohdealueeseen, Castiglioneselle myönnettyjen, tukitoimenpiteitä koskevan erityissuun- nitelman mukaisten uusien investointien tekemiseen tarkoitettujen tukien enimmäismäärä olisi pitänyt rajoittaa 55 prosenttiin tukikelpoisista menoista (määrä, jota sovelletaan maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla myönnettäviin investointitukiin tavoitteen 1 kohdealueen ulkopuolella). 203) Vastaavan tuen arvo on 5 500 miljoonaa Italian liiraa bruttotukiekvivalenttina prosenttia ilmaistuna 10 000 miljoonasta Italian liirasta). (55 204) Tukeen arvon laskemisen osalta komissio katsoi, että vaikka Castiglionesea olisi voitu pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, tuen arvona ei voitu pitää RIBSin lainojen ja rahoitusten kokonaismäärää. Komissiolla ei joiden perusteella se voisi päätellä, että ole tietoja, ei olisi tukien myöntämisen aikaan Castiglionese pystynyt maksamaan takaisin lainoja ja pääomarahoi- tuksia. Lisäksi lainojen ja pääomarahoitusten takaisin- maksuaikoja oli Italian viranomaisten mukaan nouda- tettu tarkasti. CIPEn 16 päivänä huhtikuuta 1992 tekemän päätöksen mukaisesti Castiglioneselle myön- nettyjen tukien arvo on laskettava 204. 1, 204. 2 ja 204. 3 kappaleessa esitetyllä tavalla: tukien myöntämisen aikaan käytössä ollut yhteisön viitekorko (14,4 prosenttia). 204. 2) Yhteensä 20 000 miljoonan Italian liiran velan muutta- minen pääomaksi ja osallistuminen pääoman rahoitta- miseen 10 000 miljoonalla Italian liiralla vastaa Näiden tukien arvo lasketaan ottamalla huomioon se, että jokainen pääoman rahoittamiseen osallistuminen jonka vastaa kestoltaan yhtä pitkää korotonta lainaa, takaisinmaksun lykkäysaika lainan kestoa. Kyseisen tuen bruttotukiekvivalentin laskentaperusteena käytetty korkotaso on tukien myöntämisen aikaan käytössä ollut yhteisön viitekorko (14,4 prosenttia). Muut 20 000 miljoonan Italian liiran velan muuttami- sesta pääomaksi koituvat rahoitusedut on ilman muuta otettava siihen laskennassa huomioon (esimerkiksi päivämäärään asti kertyneiden korkojen nollaaminen, jolloin velka muutettiin pääomaksi). 204. 3) Yhteensä 4 000 miljoonan Italian liiran jäännösvelan porrastaminen 15 vuodelle yhteensä 20 000 miljoonan Italian liiran lainan myöntäminen edullisella korolla ja Näiden tukien bruttotukiekvivalentti (jossa otetaan huomioon korkotason alentaminen ja takaisinmaksulle myönnetty lykkäysaika) lasketaan käyttämällä korkota- sona käytössä ollutta tuen myöntämisen aikana yhteisön viitekorkotasoa (14,4 prosenttia). 205) Näin ollen yhteismarkkinoille ei sovellu 204 kappa- joka ylittää 5 500 leessa käsiteltyjen tukien se osuus, miljoonan Italian liiran bruttotukiekvivalentin, jonka Sadam olisi oikeutetusti voinut saada investointitukina. Castiglionesen ostoon myönnetyt tuet 206) 207) CIPEn 16 päivänä huhtikuuta 1992 tekemässä päätök- sessä hyväksyttyjä tukitoimenpiteitä ei voida pitää Castiglionesen hallinnan saamiseksi tarvittavan osake- erän ostamiseen tarkoitettuna tukena. Tukitoimenpiteillä ei ollut tiettyä saajaa vaan ne oli tarkoitettu kaikille mahdollisille tarjouspyyntöön osallis- tuville ostajille, jotka täyttivät kyseisessä päätöksessä esitetyt edellytykset. Tarjouspyyntö toteutettiin Rooman Tribunale fallimentaren valvonnassa osana Federcon- sorzin velkasaneerausta, ja kaikkia asiasta kiinnostuneita toimijoita pyydettiin osallistumaan menettelyyn. 204. 1) Vuonna 1984 toteutetun pääoman rahoittamiseen osal- listumisen (12 000 miljoonaa Italian liiraa) jatkaminen 10 vuodella VII PÄÄTELMÄT Pääoman rahoittamisen jatkaminen vastaa arvoltaan 10 vuoden takaisinmaksun lykkäysaika on myös 10 vuotta. Kyseisen tuen bruttotu- kiekvivalentin laskentaperusteena käytetty korkotaso on korotonta lainaa, jonka 208) Tuet, joita tämä päätös koskee ja joista ei ole annettu tietoa komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on myönnetty laittomasti eli ennen kuin komissio on esittänyt kantansa tukien soveltuvuu- desta yhteismarkkinoille. L 236/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 9. 1999 209) 210) Lisäksi tuet ovat edellä mainituista syistä soveltumat- tomia yhteismarkkinoille, sillä ne kuuluvat perustamis- sopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa soveltamisalaan eikä niihin voida soveltaa mitään saman artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksista. Joe tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille, komission on käytettävä mahdollisuutta, joka sille on annettu yhtei- söjen tuomioistuimen asiassa 70/72, komissio vastaan heinäkuuta 1973 antamassa Saksa, 12 päivänä tuomiossa (30), ja joka on vahvistettu asiassa 310/85, Deufil vastaan komissio, 24 päivänä helmikuuta 1987 annetussa tuomiossa (31) ja asiassa C-5/89, komissio vastaan Saksa, 20 päivänä syyskuuta 1990 annetussa tuomiossa (32), ja velvoitettava jäsenvaltio perimään tuensaajilta takaisin laittomasti myönnetyn tuen koko määrä. Takaisinperintä on välttämätöntä tuen myöntä- mistä edeltäneen tilanteen palauttamiseksi poistamalla kaikki rahoitukselliset edut, joista tuensaaja on perus- teettomasti hyötynyt tuen myöntämispäivämäärästä lähtien. 211) Tuet on perittävä takaisin Italian oikeuden menettelyta- pojen mukaisesti. Italian on määritettävä takaisinperittä- vien tukien määrät tässä päätöksessä esitettyjen perus- teiden mukaisesti. Kyseisten perusteiden mukaisesti lasketut määrät joka alkaa kertyä tukien myöntämishetkestä ja jatkuu tukien tosiasialli- seen takaisinsaantiin. Korko lasketaan sellaisen markki- nakoron perusteella, jota on käytetty alueellisten tukien tukiekvivalentin laskennassa käytettynä viitekorkona. tuottavat korkoa, 212) Tämä päätös ei vaikuta toimenpiteisiin, jotka komissio mahdollisesti päättää toteuttaa osana yhteistä maata- louspolitiikkaa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukira- haston (EMOTR) rahoituksen yhteydessä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: syyskuuta 1989) ja 11 000 miljoonan Italian liiran suuruiset määrät (2 päivänä helmikuuta 1990), c) CIPEn 26 päivänä heinäkuuta 1990 tekemällä päätöksellä hyväksytyt tuet: Sadam Abruzzo SpA:n ja Nusamin muiden joka koski 17 504 velkojien hyväksi myönnetty tuki, miljoonan Italian liiran suuruisen luoton luokituksen alenta- mista ja luoton sijoittamista muiden toissijaisten luottojen jälkeen, sekä Sadam Abruzzo SpA:n hyväksi myönnetty joka koski Celanon tuotantolaitoksen hinnan alenta- tuki, mista ja 15 000 miljoonan Italian liiran velan siirtämistä, d) Zuccherificio Castiglionese SpA:n hyväksi valtiontakauksena myönnetty tuki 41 000 miljoonan Italian liiran suuruisen määrän takaamiseksi (2 päivänä elokuuta 1991). Seuraavat 2. Italian valtion RIBS SpA -nimisen julkisen osakeyhtiön kautta 26 päivänä heinäkuuta 1990 myöntämät tuet Sadam Abruzzo SpA:n hyväksi eivät sovellu yhteismarkki- noille siltä osin kuin niiden arvo bruttotukiekvivalenttina ilmaistuna on suurempi kuin 15 000 miljoonaa Italian liiraa: a) tuki osallistumisena pääoman rahoittamiseen 8 000 miljoo- nalla Italian liiralla; ja b) tuki edullisella korolla myönnettynä 11 000 miljoonan Italian liiran lainana. 3. Seuraavat Italian RIBS SpA -nimisen julkisen osakeyhtiön kautta 16 päivänä huhtikuuta 1992 Sadam Abruzzo SpA:n hyväksi myöntämät tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin niiden arvo bruttotukiekvivalenttina ilmaistuna on suurempi kuin 5 500 miljoonaa Italian liiraa: a) tuki pääoman rahoittamiseen osallistumisen jatkamisena 12 000 miljoonalla Italian liiralla 10 lisävuoden ajan; b) tuki 20 000 miljoonan Italian liiran velan pääomaksi muut- tamisena; c) tuki 4 000 miljoonan Italian liiran velan porrastamisena; d) tuki osallistumisena pääoman rahoittamiseen 10 000 miljoonalla Italian liiralla; 1 artikla e) tuki edullisella korolla myönnettynä 20 000 miljoonan Italian liiran lainana. Seuraavat Italian valtion RIBS SpA -nimisen julkisen 1. osakeyhtiön kautta myöntämät tuet eivät sovellu yhteismarkki- noille: a) Nusam SpA:n hyväksi myönnetyt tuet osallistumisena pääoman rahoittamiseen 5 000 miljoonalla Italian liiralla (12 päivänä huhtikuuta 1988) ja 2 500 miljoonalla Italian liiralla (2 päivänä helmikuuta 1990); b) tuki Sadam Abruzzo SpA:n hyväksi sellaisina valtiontakauk- sina, joilla taattiin 2 000 miljoonan Italian liiran (12 päivänä (30) Kok. 1987, s. 813. (31) Kok. 1987, s. 901. (32) Kok. 1990, s. I-3437. 2 artikla Italian on perittävä 1 artiklassa tarkoitetut laittomat ja tuensaajilta kahden 1. yhteismarkkinoille soveltumattomat kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta. tuet Tuet on perittävä takaisin Italian oikeuden menettelyta- 2. pojen mukaisesti. Takaisin perittävät määrät tuottavat korkoa, joka alkaa kertyä tukien myöntämishetkestä ja jatkuu tukien tosiasialliseen takaisinsaantiin. Korko lasketaan sellaisen mark- kinakoron perusteella, jota on käytetty alueellisten tukien tuki- ekvivalentin laskennassa käytettynä viitekorkona. 7. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 236/37 3 artikla 4 artikla 1. Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta takaisin perittä- vien tukien tukiekvivalentin laskennassa käytetyistä yksityis- kohtaisista säännöistä. 2. Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta tämän päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle. Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen