title: Komission asetus (EY) N:o 1016/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 18. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 124/1 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1016/1999, annettu 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999, tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuont¶(cid:132)rjes- telm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksessa (EY) N:o 3223/94 s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n Uruguayn kier- roksen monenv(cid:132)listen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)- vien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta, kauppaneuvottelujen ja edell(cid:132) mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- te(cid:132)t arvot on vahvistettava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) esite- tylle tasolle, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinte(cid:132)t arvot vahvistetaan liitteess(cid:132) olevassa taulukossa merkityll(cid:132) tavalla. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:132)sen- valtioissa. Tehty Brysseliss(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 124/2 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 5. 1999 tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi annettu 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999, komission asetukseen LIITE CN-koodi Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinte(cid:132) arvo (EUR/100 kg) 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 052 068 999 052 064 628 999 052 999 204 212 600 624 999 052 388 999 388 400 508 512 524 528 720 804 999 105,2 92,4 98,8 82,4 41,3 133,3 85,7 51,8 51,8 44,4 63,8 47,0 49,3 51,1 63,1 74,9 69,0 69,5 99,3 75,8 76,9 79,1 62,9 82,3 101,5 80,9 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2317/97 (EYVL L 321, 22. 11. 1997, s. 19) vahvistettu maanimikkeist(cid:148). Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuper(cid:132)(cid:132)”


title: A Tanács 1251/1999/EK rendelete (1999. május 17.) egyes szántóföldi növények termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
oleaginous plant
producer organisation
regional aid
seed flax

formats: html pdf print

text: 322 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet 31999R1251 1999. 6. 26. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 160/1 A TANÁCS 1251/1999/EK RENDELETE (1999. május 17. ) egyes szántóföldi növények termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 36. és 37. cikkére, (5) mivel az 1992-ben bevezetett rendszer alapján történő támogatást folytatni kell, figyelembe véve ugyanakkor a piaci változásokat és a jelenlegi rendszer alkalmazása során szerzett tapasztalatokat; tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3), (6) mivel a jelenlegi rendszerben a tagállamok bizonyos fel- tételek fennállása esetén a fűszilázs után területalapú támogatást kérhetnek; tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (4), (7) mivel a támogatási rendszer reformjának figyelembe kell vennie a Közösség nemzetközi kötelezettségeit; tekintettel az Európai Számvevőszék véleményére (5), (1) (2) (3) (4) mivel a közös agrárpolitika célja, hogy megvalósítsa a Szerződés 33. cikkében hivatkozott célokat, a piaci helyzet figyelembevételével; (8) mivel a piaci egyensúly megteremtésének legjobb módja a Közösség gabonaárainak a világpiaci árakhoz való közelítése, illetve a nem terményspecifikus területalapú támogatási rendszer kialakítása; mivel a jobb piaci egyensúly érdekében az egyes szántó- földi növények termelői számára támogatási rendszert létrehozó 1992. június 30-i 1765/92/EGK tanácsi ren- delet (6) új támogatási formát vezetett be; mivel a közös agrárpolitika 1992-es reformja óta a piaci egyensúly jelentős mértékben javult; mivel a területpihentetés, amelyet 1992-ben az egyes szántóföldi növények termelői számára létrehozott támo- gatási rendszer keretében vezettek be, valamint az inter- venciós ár párhuzamos csökkentése segített a termelési szintet ellenőrzés alatt tartani, míg az árak nagyobb mértékű versenyképessége további jelentős gabonameny- nyiség felhasználásához vezetett a hazai piacokon, elsősorban takarmányozás céljaira; (9) felül kell vizsgálni, mivel a területalapú támogatást amennyiben a piaci körülmények a jelenleg várttól eltérően alakulnak; (10) mivel a szóba jöhető területeket korlátozni kell a illetve álló, támogatásban részesült szántóföldi művelés területpihentetési alatt múltban közpénzből területekre; (1) HL C 170. , 1998. 6. 4. , 4. o. (2) 1999. május 6-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg). (3) HL C 284. , 1998. 9. 14. , 55. o. (4) HL C 93. , 1999. 4. 6. , 1. o. (5) HL C 401. , 1998. 12. 22. , 3. o. (6) HL L 181. , 1992. 7. 1. , 12. o. A rendeletet legutóbb az 1624/98/EK rendelet módosította (HL L 210. , 1998. 7. 28. , 3. o. ). (11) mivel, amennyiben azoknak a területeknek az összes- sége, amelyekre a rendszer keretében pénztámogatást kérnek, a bázisterületnél nagyobb, a gazdaságonkénti területalapú támogatásra előterjeszthető terület nagyságát csökkenteni kell a piaci egyensúly biztosítása érdekében; 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 323 (12) mivel a tagállamok egy vagy több bázisterületet alkal- mazhatnak; mivel helyénvaló, hogy az ezt a lehetőséget választó tagállamok minden nemzeti bázisterületet több kisebb alterületre oszthassanak fel; mivel, amennyiben a bázisterületet túllépik, az érintett tagállamnak lehetőséget kell biztosítani, hogy az intézkedéseket részben vagy teljesen azokra a területekre összpontosítsa, ahol a túllé- pést észlelte; ellenőrzés alatt tartsa a költségvetési kiadásokat; mivel ebből a célból pótlékot kell megállapítani, amely minden érintett tagállamban a maximális durumbúza-termelő területre van korlátozva; mivel ezeknek a területeknek bármilyen túllépése esetén a benyújtott kérelmeket megfelelően ki kell igazítani; (13) mivel a területalapú támogatásnak tükröznie kell a hozamot befolyásoló szerkezeti sajátosságokat; mivel az objektív ismérvek alapján létrehozandó regionalizációs terv kialakítását a tagállamokra kell bízni; mivel a regio- nalizációs kell egységes megállapítaniuk; mivel ezeknek a terveknek összhangban időszakban kell jellemző átlaghozamával, figyelembe véve a termelőterü- letek közötti bármely szerkezeti különbséget; mivel sajátos eljárást kell kialakítani abból a célból, hogy ezeket a terveket a Közösség szintjén lehessen megvizsgálni; lenniük minden egyes átlaghozamokat régió adott terveknek (14) mivel engedélyezhető különböző hozamok megállapítása az öntözött és a nem öntözött területekre, feltéve hogy az öntözött termények számára külön bázisterületet alakítanak ki az összes bázisterület növelése nélkül; (15) mivel a kukorica hozama eltér a többi gabonaféléétől és így indokolt, hogy külön kezeljék; (16) mivel a területalapú támogatás kiszámítása érdekében a tonnánkénti alapösszeget be kell szorozni az adott terü- „átlagos gabonahozam” mennyisé- letre megállapított gével; mivel, ahol a kukoricánál és az egyéb gabonafé- léknél eltérő hozamokat állapítanak meg, a kukoricánál külön bázisterületet kell kijelölni; (17) mivel a szántóföldi növényeknél egységes alapösszeget kell megállapítani; mivel a tonnánkénti alapösszeget a gabonafélékre alkalmazott intervenciós ár több lépésben történő csökkentését figyelembe véve növelni kell; mivel a fehérjetartalmú termények számára specifikus támoga- tást kell kidolgozni, hogy azok versenyképesek marad- janak a gabonafélékkel szemben; (18) mivel az intervenciós ár végleges lecsökkentésének esetén az alapösszeget a 2000/2001. és a 2001/2002. ráta gazdasági szerint növelik; években alkalmazott kompenzációs (19) mivel a durumbúzára speciális rendszert kell kidolgozni, szükséges és ugyanakkor hogy biztosítsa mennyiségű durumbúza feldolgozóiparban termelését, a (20) mivel egyes továbbá tagállamokban a durumbúza- termelés a hagyományos területeken kívüli régiókban is folyik; mivel kívánatos ezeken a területeken a termelés egy bizonyos szintjének biztosítása különleges támogatás nyújtása révén; (21) mivel azért, hogy a területalapú támogatásban részesül- hessenek, a termelőknek szántóterületük előre meghatá- rozott százalékát pihentetés alá kell vonniuk; mivel a pihentetett területeket úgy kell gondozni, hogy az megfe- leljen meghatározott minimális környezetvédelmi előírá- soknak; mivel a pihentetett területeken lehetőséget kell biztosítani nem élelemtermelési tevékenységre is, ameny- nyiben eredményes ellenőrző rendszereket lehet alkal- mazni; (22) mivel a jelenlegi piaci helyzetben a pihentetett terület mértékét 10 %-ra kell csökkenteni a 2000–2006-os időszakra; mivel ezt az arányt újra meg kell vizsgálni, a termelés és a piac alakulásának figyelembevételével; (23) mivel a területpihentetési kötelezettségért megfelelően kompenzálni kell a termelőket; mivel a kompenzációnak azonosnak kell lennie a gabonafélékért járó területalapú támogatással; (24) mivel nem kell területpihentetési kötelezettséget róni azokra a kistermelőkre, akiknek területalapú támogatásra való igényük egy bizonyos határ alatt van; mivel ezt a határt meg kell állapítani; (25) mivel önkéntes területpihentetés esetén a termelőknek a kötelezőn felül pihentetett területek után is lehetőséget kell nyújtani szerzésére; mivel a tagálla- moknak meg kell állapítaniuk a pihentetett terület maxi- mális nagyságát; támogatás (26) mivel a területalapú támogatást adott területre évente az kifizetni; mivel egyszer kell nem rendelet hatálybalépése 1765/92/EGK megművelt területek nem jogosultak a támogatásra; mivel lehetőséget kell nyújtani bizonyos — a tagállamok által szabályozandó — eltérésekre olyan különleges esetek figyelembevétele érdekében, amelyeknél ez a rendelkezés szükségtelenül korlátozó; közvetlenül előtt a 324 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet (27) mivel szükséges megállapítani a területalapú támogatásra vonatkozó kérelmek meghatározott feltételeit, és megha- tározni a termelőknek történő folyósítás időpontját; – az I. mellékletben felsorolt termények „szántóföldi növénynek” minősülnek. (28) mivel úgy kell meghatározni a fizetési időpontokat, hogy a szántóföldi növények forgalomba hozatala az egész gazdasági évben egyenletes legyen; (3) Azok a tagállamok, amelyekben a kukorica nem hagyo- mányos termény, lehetővé tehetik, hogy a fűszilázs ugyanolyan feltételekkel teremtsen jogosultságot a szántóföldi növények területalapú támogatására, mint amelyek a szántóföldi növé- nyekre vonatkoznak. (29) mivel a vetési termőterületek különböző természeti időpontoknak alkalmazkodniuk kell az adottsá- egyes gaihoz; (30) mivel átmeneti szabályokra van szükség annak érde- kében, hogy a 2002/2003-as gazdasági évtől kezdődően megszűnjék a terményspecifikus támogatás az olajnövé- nyeknél; mivel ebben a szektorban a meglevő rendelke- zések egy részét a Közösség nemzetközi kötelezettségeit figyelembe véve meg kell tartani; (31) mivel a tagállamok e rendelet alkalmazásából származó kiadásait a Közösségnek meg kell térítenie a közös agrár- politika szóló, 1999. május 17-i 1258/99/EK tanácsi rendeletének 1. és 2. cikke értel- mében (1); finanszírozásáról (32) mivel szükséges átmeneti intézkedésekről rendelkezni, illetve a Bizottságot felhatalmazni, hogy szükség esetén további átmeneti intézkedéseket fogadjon el; (33) mivel a szántóföldi növények támogatási rendszerének kiigazításait a 2000/2001-es gazdasági évtől kell beve- zetni; (34) mivel az egyértelműség kedvéért a jelenlegi támogatási rendszer kiigazításait és korábbi módosításokat figye- lembe véve szükséges az 1765/92/EGK rendeletet egy új rendelettel helyettesíteni, I. FEJEZET 2. cikk (1) A Közösségben szántóföldi növényt termelők az e rende- letben leírt feltételek szerint kérhetnek területalapú támogatást. A területalapú támogatást hektár alapon állapítják meg, (2) régiónként különbözően. Területalapú támogatást kaphat az olyan terület, amelyen szán- tóföldi növényeket termesztenek vagy amelyet pihentetnek a 6. cikk értelmében, és amely nem haladja meg a régióra megálla- pított bázisterületet. Ez az adott régióban szántóföldi művelés alatt álló, illetve — ahol az alkalmazható — állami támogatási rendszer szerint ugaroltatott terület mérete az 1989. , 1990. és 1991. évek átlagában. A régió ebben az esetben egy tagállamot vagy annak valamelyik régióját jelenti, a tagállam választása szerint. (3) A területalapú támogatást kérelmező termelők köte- lezően pihentetik gazdaságuk földjének egy részét, és ezért kompenzációt kapnak. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (4) Amennyiben a szántóföldi növényeket támogató rend- szeren belül a területek összege, amelyre támogatást kérnek, beleértve a rendszer keretében pihentetett területeket is, megha- ladja a bázisterületet, az adott gazdasági évben a szóban forgó régióban arányosan csökkentik az e rendeletben megállapított felterjeszthető területek összes méretét. termelőnként támogatásra Ez a rendelet létrehozza a szántóföldi növények termelői (1) számára a területalapú támogatások rendszerét. (2) E rendelet alkalmazásában: – a gazdasági év július 1-jétől június 30-ig tart, Azokat a területeket, amelyekre e rendeletnek az értelmében nem kérnek támogatást, viszont amelyeket támogatási kérelem indoklására használnak fel, a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (2) szerinti támogatáshoz, szintén figyelembe veszik annak a területnek a kiszámításakor, amelyre támogatást kérnek. (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 103. o. (2) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 21. o. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 325 (5) Amennyiben egy tagállam bevonja a fűszilázst a szántó- földi növények területalapú támogatásába, erre a célra külön bázisterületet határoznak meg. Amennyiben egy adott gazda- vagy a sági fűszilázsra felhasznált terület nagysága nem éri el a bázisterü- letet, a különbséget ugyanazon gazdasági éven belül a megfelelő bázisterületre szétosztják. szántóföldi növények termelésére évben a (6) Amennyiben egy tagállam egy vagy több nemzeti bázis- területet állapított meg, ezen belül több alterületet különíthet el, az általa meghatározott objektív ismérvek alapján. Ennek a bekezdésnek az alkalmazásában a „Secano” „Regadío” bázisterületeket nemzeti bázisterületnek tekintik. és Amennyiben a nemzeti bázisterületet túllépik, az érintett tagál- lamnak lehetősége van, hogy a (4) bekezdés szerint alkalma- zandó intézkedéseket objektív ismérvek alapján részben vagy teljesen azokra az alterületekre összpontosítsa, ahol a túllépést észlelte. Azok a tagállamok, amelyek az e bekezdésben foglalt lehető- ségek igénybevételét választják, szeptember 15-ig kötelesek tájé- koztatni a termelőket és a Bizottságot a választásukról és az alkalmazásra vonatkozó részletes szabályokról. 3. cikk (1) A területalapú támogatás kiszámításához használt átlag- hozamok megállapítása céljából minden tagállamnak regionali- zációs tervet kell készítenie, amely megállapítja a különböző termelési régiók kialakításának objektív ismérveit, hogy elhatá- rolható, homogén területek jöjjenek létre. Ennek fényében a tagállamoknak regionalizációs terveik megál- lapításakor megfelelően figyelembe kell venniük a speciális körülményeket. Különösen ügyelhetnek arra, hogy az átlagho- zamok alkalmazkodjanak a termesztési régiók közötti esetleges szerkezeti különbségekhez. A tagállamok regionalizációs tervükben eltérő hozamot (2) állapíthatnak meg továbbá a kukoricánál a többi gabonaféléhez képest. A szóban forgó régiókban a tagállamok a kukoricán kívül más szántóföldi növények számára is külön bázisterületet határozhatnak meg. Ilyen esetekben, amennyiben az adott gazdasági évben a kukorica termelésére szolgáló terület nagysága nem éri el a bázisterületet, a különbséget ugyan- azon gazdasági éven belül a más szántóföldi növények számára megállapított bázisterületre kell szétosztani. b) Amennyiben a kukorica hozama azonos vagy kisebb, mint a többi gabonaféléé, szintén meg lehet állapítani külön bázis- területet a kukorica számára az a) pontnak megfelelően. Ilyen esetekben, és amennyiben a tagállam úgy dönt, hogy külön bázisterületet határoz meg „a kukoricán kívüli más szántóföldi növények számára”: – amennyiben adott gazdasági évben a „kukorica” termelé- sére felhasznált terület nagysága nem éri el a bázisterü- letet, a különbséget ugyanazon gazdasági éven belül a más szántóföldi növények számára megállapított báziste- rületre kell szétosztani, – amennyiben adott gazdasági évben a „kukoricán kívüli más szántóföldi növények” termelésére felhasznált terület nagysága nem éri el a bázisterületet, a különbséget ugyan- azon gazdasági éven belül a „kukorica” számára meghatá- rozott bázisterületre kell szétosztani. Ezeknek a bázisterületeknek a túllépése esetén a 2. cikk (4) bekezdését kell alkalmazni. A tagállamok regionalizációs (3) terveikben különböző hozamot határozhatnak meg az öntözött és a nem öntözött területek számára. Ebben az esetben a tagállamok külön bázis- területet határoznak meg az öntözött növények termesztésére használt területekre. Az öntözött bázisterületnek azonosnak kell lennie az 1989 és 1991 között öntözés alatt álló, szántóföldi növények termeszté- sére felhasznált átlagterülettel, beleértve az 1765/92/EGK ren- delet 3. cikk (1) bekezdése negyedik albekezdésének utolsó mondata alapján történt növekedést. Portugáliában azonban az öntözött bázisterületet maximum 60 000 hektárral fokozatosan növelni kell azokon a területeken, ahol az öntözésbe történő beruházás megállapíthatóan 1992. augusztus 1. után kezdődött. Ezt a növekedést részben vagy teljesen hozzá lehet adni a 3. cikk (2) bekezdésében említett öntözéses kukoricatermesztésre meghatározott bázisterülethez. a) Amennyiben a kukorica hozama nagyobb a többi gabonafé- léénél, a 2. cikk (2) bekezdése értelmében külön bázisterü- letet kell megállapítani a kukorica számára, egy vagy több kukoricatermesztési régióban, a tagállam választása szerint. Az öntözött bázisterület meghatározása nem növelheti az adott tagállamban érvényes teljes bázisterületet. Az öntözött báziste- rület túllépése esetén a 2. cikk (4) bekezdését kell alkalmazni. 326 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet Ha adott gazdasági éven belül az öntözött földek nagysága nem éri el az öntözött bázisterületet, a különbséget ugyanazon gazdasági éven belül a nem öntözött bázisterületre kell szétosz- tani. A regionalizációs tervnek minden esetben biztosítania (4) kell az érintett tagállam adott időszakra — az 5. cikkben leírt ismérvek alapján — meghatározott átlagos hozamának betar- tását. (5) A tagállamok az 1986/1987-től 1990/1991-ig tartó ötéves időszakban minden egyes termesztési régióval kapcso- latban részletesen közlik a szántóföldi növények termelésére felhasznált területeket és a termények hozamát. Minden régióra külön ki kell számolni az átlagos gabonahozamot, amelynek kiszámolásakor nem veszik figyelembe az időszakon belül a legmagasabb és a legalacsonyabb hozamú évet. Ez a kötelezettség azonban teljesíthető a következő módokon is: – a portugál gabonafélék esetében, a portugál gabona és rizs piacának közös szervezéséhez szükséges átmeneti intézkedé- sekről szóló 1990. december 11-i 3653/90/EGK tanácsi ren- delet (1) értelmében benyújtott adatok alapján, – az öt új német tartomány esetében a többi német tarto- mányban számított átlagos hozamok benyújtásával, – Olaszország és Spanyolország esetében a meghatározott 3,9 illetve 2,9 tonna/hektár referenciahozamokat tonna/hektár, számítva. Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy külön kezeli: – a kukoricát és az egyéb gabonaféléket, akkor az átlagos gabo- nahozamot, amely változatlan marad, tovább kell bontani a kukoricára és az egyéb gabonafélékre vonatkozóan, – az öntözött és a nem öntözött területeket, akkor az átlagos hozamot, amely változatlan marad, tovább kell bontani a két területfajta között. (6) A tagállamok minden szükséges igazoló adatot mellé- kelve 1999. augusztus 1-ig benyújtják regionalizációs tervüket a Bizottsághoz. Ennek a kötelezettségüknek a teljesítéséhez hivatkozhatnak az 1765/92/EGK rendelet értelmében a Bizott- sághoz benyújtott regionalizációs tervre. (1) HL L 362. , 1990. 12. 27. , 28. o. A rendeletet legutóbb a Bizottság 1664/95/EK rendelete módosította (HL L 158. , 1995. 7. 8. , 13. o. ). A Bizottság megvizsgálja a tagállamok által benyújtott regiona- lizációs terveket, és megbizonyosodik arról, hogy minden terv megfelelő, objektív ismérveken alapszik és megfelel az elérhető történeti adatoknak. A Bizottság kifogást emelhet az olyan tervek ellen, amelyek nem felelnek meg a fent említett vonat- kozó ismérveknek, különösen a tagállam átlagos hozamát illetően. Ebben az esetben a tagállam a Bizottsággal történő konzultációt követően kiigazítja a tervet. A regionalizációs tervet az érintett tagállam a Bizottság felkéré- sére, illetve saját kezdeményezésére, az e cikkben leírt eljárás szerint módosíthatja. Amennyiben egy tagállam az (1) bekezdés értelmében (7) úgy állapítja meg a termesztési régiókat, hogy azoknak a határai nem esnek egybe a nemzeti bázisterületekével, összeg- zést kell benyújtania a Bizottsághoz a támogatási igényekről és az ezekre vonatkozó hozamokról. Amennyiben ezen adatok alapján megállapítható, hogy egy tagállamban az 1993-as, vagy Ausztriában, Finnországban és Svédországban az 1995-ös régiók szerinti felosztás alapján, illetve Olaszország és Spanyol- ország esetén a 3. cikk (5) bekezdése alapján meghatározott tagállamban a következő átlaghozamot gazdasági évben kifizetendő összes támogatást a túllépés arányában csökkenteni kell. Ez a rendelkezés azonban nem alkalmazható, ha az a tonna gabonában kifejezett mennyiség, amely vonatkozásában támogatási kérelmet nyújtottak be, nem lépi túl azt a mennyiséget, amely a tagállam teljes alapterüle- tének és a fent említett átlaghozamnak a szorzatából adódik. túllépték, az adott A tagállamok dönthetnek úgy, hogy megvizsgálják, hogy az egyes bázisterületeken túllépték-e Ilyen esetekben ennek a bekezdésnek a rendelkezéseit alkalmazzák az egyes érintett bázisterületekre fizetendő támogatásokra. az átlaghozamot. 4. cikk A 10. cikk sérelme nélkül, a területalapú támogatás (1) kiszámításához a tonnánkénti alapösszeget meg kell szorozni azzal az átlagos gabonahozammal, amelyet a regionalizációs tervben az adott régióra meghatároztak. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 327 (2) Az (1) bekezdésben leírt számítást az átlagos gabona- hozam felhasználásával kell elvégezni. Ahol azonban a kuko- ricát külön kezelik, ott a kukoricára a „kukorica”-hozamot, a gabonafélékre, az olajnövényekre és a lenmagra pedig a „kuko- ricán kívüli más szántóföldi növények” hozamát kell felhasz- nálni. Amennyiben adott gazdasági éven belül azon területek nagy- sága, amelyek után területalapú támogatáskiegészítést kérnek, meghaladja a fent hivatkozott felső határt, a termelőnkénti támogatásra jogosult terület mérete arányosan csökken. (3) Az alapösszeget a következőképpen állapítják meg: fehérjetartalmú terményekre: – 72,50 euró/tonna a 2000/2001-es gazdasági évtől kezdve; gabonafélékre, szilázsra és pihentetett területekre: – 58,67 euró/tonna a 2000/2001-es gazdasági évre, – 63,00 euró/tonna a 2001/2002-es gazdasági évtől kezdve; lenmagra: – 88,26 euró/tonna a 2000/2001-es gazdasági évre, – 75,63 euró/tonna a 2001/2002-es gazdasági évre, – 63,00 euró/tonna a 2002/2003-as gazdasági évtől kezdve; olajnövényekre: – 63,00 euró/tonna a 2002/2003-as gazdasági évtől kezdve. A 2002/2003-as gazdasági évtől kezdve a 63 euró/tonnás összeg növekedhet a gabonafélék intervenciós ára végső csök- kentésének figyelembevételével, amelyet az 1766/92/EGK ren- delet 3. cikkének (4) bekezdése állapít meg. A területalapú támogatásoknak ez a növekedése ugyanúgy aránylik az intervenciós ár csökkenéséhez, mint ahogyan a 2000/2001-es és a 2001/2002-es gazdasági évben. Finnországban és Svédországban a 62. szélességi körtől (4) északra, valamint a mezőgazdasági tevékenységet különösen nehézzé tevő hasonló éghajlati feltételekkel rendelkező néhány azzal határos területen, a gabonafélék és az olajnövények esetében a területalapú támogatás összegét 19 euró/tonnával kell növelni, megszorozva a területalapú támogatás kiszámítá- sához felhasznált hozammal. A tagállamok azonban a III. mellékletben megállapított tagálla- monkénti felső határokat betartva és az 1993–1997 közötti időszak durumbúza-termelésének mértékét alapul véve, az e mellékletben felsorolt területeket feloszthatják a II. mellékletben felsorolt durumbúza-termelő vidékek között, vagy szükség esetén a 3. cikkben hivatkozott termelőrégiók között. Ebben az esetben, ha adott gazdasági éven belül azon területek nagysága, amelyek után területalapú támogatáskiegészítést kérnek, megha- ladja az adott régióban érvényes felső határt, az adott régióban a termelőnkénti támogatásra jogosult terület mérete arányosan csökken. A csökkentés akkor történik, amikor a tagállamon belül a határt el nem ért régiókban elhelyezkedő durumbúza- termelő szét, amelyekben a felső határt túllépték. területeket osztják között régiók olyan A II. mellékletben fel nem sorolt olyan régiók, ahol a durum- búza-termelésnek hagyományai vannak, a IV. mellékletben megállapított maximális területnagyságig 138,90 euró/hektár különleges támogatást kapnak. 6. cikk (1) A területalapú támogatást kérelmező termelők területpi- hentetési kötelezettsége a szántóföldi növényekkel bevetett és támogatásra felterjesztett területük bizonyos százalékában kerül meghatározásra, és az így meghatározott területet e rendelet értelmében pihentetni kell. A kötelezően pihentetett terület alaparánya a 2000/2001-es gazdasági évtől a 2006/2007-es gazdasági évig az összterület 10 %-a. (2) A tagállamoknak megfelelő környezetvédelmi intézkedé- seket kell hozniuk, a pihentetett területek sajátos helyzetének megfelelően. 5. cikk felhasználható elsődlegesen nem (3) A pihentetett emberi vagy állati termékek Közösségen belüli előállítására szolgáló anyagok termelésére, feltéve hogy eredményes ellenőrzési rendszereket alkalmaznak. terület fogyasztásra szánt A területalapú támogatáson felül a durumbúzával bevetett terü- letért 344,50 euró/hektár kiegészítést kapnak a II. mellékletben felsorolt hagyományos durumbúza-termelő vidékek, a III. mellékletben meghatározott felső határok betartása esetén. támogatást A tagállamok jogosultak 50 %-ig terjedő állami nyújtani a termelők költségeihez, amennyiben a pihentetett területen biomassza-termelés céljából évelő növényeket telepí- tenek. 328 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet (4) Ahol az öntözött és nem öntözött területekre különböző hozamot állapítottak meg, a pihentetett területekre a nem öntö- zött területekre meghatározott pénztámogatás vonatkozik. Portugália esetében a pénztámogatásnál figyelembe kell venni a 3653/90/EGK rendelet értelmében nyújtott támogatásokat. A termelők a kötelezőn felül önként pihentetett területek (5) után területpihentetési támogatást kaphatnak. A tagállamok engedélyezik, hogy termelőik a szántóföldi növényekkel beve- tett területük legalább 10 %-áig terjedő méretű területet elkülö- nítsenek, arra támogatást kérjenek, és azt e rendelet értelmében pihentessék. Az egyes tagállamok, különleges helyzeteket figye- lembe véve és a mezőgazdasági területek elégséges felhaszná- lását biztosítva, ennél magasabb arányt is megállapíthatnak. támogatásban, Ezek a területek azonban nem részesülhetnek a 4. cikkben leírt területalapú szóló és 1257/1999/EK rendelet 24. cikk (1) bekezdésének, vagy a 31. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdése értelmében folyósított támogatás nem lehet több, mint a 4. cikk (3) bekez- désében megállapított területpihentetési támogatás. vidékfejlesztésről a A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az ebben a bekezdésben leírt támogatási rendszert nem alkalmazzák új kérelmezőkre olyan régiókban, ahol állandóan fennáll a régióra megállapított bázisterület jelentős túllépésének veszélye. A pihentetett területekért járó támogatás több évre, de (6) legfeljebb öt évig terjedő időszakra jár. 7. cikk (7) Azok a termelők, akik a régiójukban megállapított hozamok alapján legfeljebb 92 tonna gabona termeléséhez szükséges területnél nem nagyobb területre kérnek területalapú támogatást, nem kötelezettek területpihentetésre. Ezekre a termelőkre is vonatkozik az (5) és a (6) bekezdés. Nem kérelmezhető támogatás olyan földterület után, amely 1991. december 31-én állandó legelő, állandó kultúra volt, vagy erdők borították, vagy nem mezőgazdasági célokra használták. (8) A 7. cikk sérelme nélkül, azok a területek, amelyeket: hatályon – agrárkörnyezetvédelmi célokra különítettek el (a vidékfej- lesztés Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap általi támogatásáról szóló és egyes rendeleteket módosító, 17-i illetve 1257/1999/EK tanácsi rendelet (1) 22–24. cikke alapján), és nem használnak semmilyen mezőgazdasági tevékenységre vagy bármilyen jövedelemszerző célra azon kívül, amit ez a rendelet más pihentetett területekkel kapcsolatban engedé- lyez, vagy 1999. május helyező kívül – erdősítettek a 1257/1999/EK rendelet 31. cikke alapján, és amelyekre 1995. június 28. után nyújtottak be kérelmet, a tagállam által meghatározott bármilyen gazdaságonkénti határig úgy lehet tekinteni, mint amelyek teljesítik az (1) bekezdésben leírt területpihentetési kötelezettséget. A fent említett határt úgy kell megállapítani, nehogy az adott támogatáshoz rendelkezésre álló költségvetési összeg aránytalanul nagy része kisszámú gazdaságra koncentrálódjék. (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 21. o. A tagállamok, később meghatározandó feltételek mellett, bizo- nyos különleges körülmények között eltérhetnek ettől a rendel- kezéstől, különösen olyan területek esetén, amelyek struktúra- átalakító programban vesznek részt, vagy amelyeken az I. mellékletben felsorolt terményekkel vetésforgóban termesztenek évelő növényeket. Ilyen esetben lépéseket kell tenniük, hogy a támogatásra jogosult összterület jelentősen ne növekedjen. Ez különösen magában foglalhatja azt, hogy ellensúlyozásként bizonyos, korábban támogatásra jogosult területeket támoga- tásra nem jogosultnak minősítenek. A tagállamok eltérhetnek továbbá az első albekezdésben leírt rendelkezéstől bizonyos különleges kormányzati beavatkozások esetén, amikor az ilyen beavatkozás hatására egy termelő rendes mezőgazdasági tevékenységének folytatása érdekében korábban támogatásra nem jogosult földterületen gazdálkodik, míg egyidejűleg egy korábban támogatásra jogosult terület támogatásra nem jogosulttá válik, és így a támogatásra jogosult összterület mérete nem növekszik jelentősen. A tagállamok eltérhetnek továbbá az első albekezdésben foglal- taktól bizonyos más, az előző két albekezdésben nem említett esetekben is, amennyiben a Bizottságnak benyújtott tervben bizonyítékot szolgáltatnak arra, hogy a támogatásra jogosult összterület mérete változatlan marad. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 329 8. cikk (1) A támogatást az aratást követő november 16. és január 31. között kell folyósítani. Ahol azonban a 6. cikk (3) bekez- dését kell alkalmazni, a pihentetett terület utáni területalapú támogatást november 16. és március 31. között kell folyósítani. (2) A termelő csak akkor jogosult a területalapú támoga- tásra, ha az érintett aratást megelőzően legkésőbb május 31-ig elvégezte a vetést és legkésőbb május 15-ig benyújtotta a kérelmét. (3) A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézke- déseket, hogy figyelmeztessék a kérelmezőket a környezetvé- delmi jogszabályok betartására. 9. cikk Ennek a fejezetnek az alkalmazásához a részletes szabályokat a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló 1992. június 30-i 1766/92/EGK tanácsi rendeletének (1) 23. cikkében leírt eljárás szerint kell meghatározni, különösen: – a bázisterületek meghatározásáról és kezeléséről, – a termelésregionalizálási tervek kidolgozásáról, – a fűszilázsról, – a területalapú támogatás nyújtásáról, – a támogatásra jogosult legkisebb terület meghatározásáról; ezeknek a szabályoknak különösen figyelembe kell venniük az ellenőrzési elvárásokat és a szóban forgó támogatási rend- szer kívánt eredményességét, – durumbúzánál az 5. cikkben említett területalapú támogatás pótlékára való jogosultság és az ugyanezen cikkben említett különleges támogatásra való jogosultság eldöntéséről, külö- nösen a figyelembe veendő régiók meghatározásáról, – a 7. cikk alkalmazásának feltételeiről; ezeknek a feltételeknek meg kell határozniuk, hogy milyen körülmények között lehet a 7. cikkben foglalt rendelkezésektől eltérni, valamint a intézkedéseket tagállam kötelezettségét, hogy a tervezett jóváhagyás céljából benyújtsa a Bizottságnak, – egyes olajnövényeket illetően az egyetértési memorandum betartásáról, amely az Európai Gazdasági Közösség és az Egyesült Államok között született az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény keretében, amelyet a 93/355/EGK határozat (2) hagyott jóvá. Ugyanezen eljárás szerint a Bizottságnak lehetősége van: – a támogatás nyújtását bizonyos fajta vetőmagok alkalmazá- sához kötni, durumbúza esetén minősített vetőmagok, illetve olajnövények, durumbúza és lenmag esetén egyes fajták használatát írva elő, vagy megengedni a tagállamoknak, hogy a támogatás nyújtását ilyen feltételek betartásához kössék, – megengedni a 8. cikk (2) bekezdésében említett dátumoktól való eltérést olyan vidékeken, ahol a rendkívüli éghajlati körülmények miatt ezek a dátumok nem alkalmazhatók, – megengedni a tagállamoknak, hogy a költségvetés helyzetétől eltérve bizonyos cikk (1) bekezdésétől függően a 8. régiókban a területalapú támogatás és a területpihentetetési támogatás legfeljebb 50 %-át már november 16. előtt kifi- zessék olyan években, amikor a rendkívüli éghajlati körülmé- nyek hatására a hozam annyira lecsökken, hogy a termelők komoly pénzügyi nehézségekkel küzdenek. II. FEJEZET 10. cikk A 2000/2001-es és a 2001/2002-es gazdasági évre az területalapú támogatás kiszámításához a regionalizációs régióra megállapított átlagos gabonaho- (1) olajnövények utáni következő összegeket kell megszorozni tervben az adott zammal: a – a pihentetett területekről, különösen a 6. cikk (3) bekezdé- sében említett feltételekről; ezek a feltételek magukban foglal- hatják a kompenzáció nélküli növénytermesztést, – 81,74 euró/tonna a 2000/2001-es gazdasági évre, – 72,37 euró/tonna a 2001/2002-es gazdasági évre. (1) HL L 181. , 1992. 7. 1. , 21. o. A rendeletet legutóbb a Bizottság 923/96/EK rendelete módosította (HL L 126. , 1996. 5. 24. , 37. o. ). (2) HL L 147. , 1993. 6. 18. , 25. o. 330 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet A tagállamoknak azonban lehetőségük van arra, hogy az olaj- növények utáni támogatást a régiók történeti olajosmag- hozama alapján számítsák ki. Ez esetben a hozamot 1,95-tel kell megszorozni. (2) A 2000/2001-es és 2001/2002-es gazdasági évre az olaj- növények után járó terményspecifikus területalapú támogatásra a garantált legnagyobb területet (GLT) 5 482 000 hektárban kell meghatározni, amelyből le kell vonni az adott gazdasági évben érvényes kötelezően pihentetett területet, vagy 10 %-ot, amennyiben a kötelezően pihentetett terület aránya ennél kisebb. Amennyiben a 2. cikk alkalmazását követően a garan- tált legnagyobb területet túllépik, a Bizottság az (1) bekez- désben említett összegeket a (3) és (4) bekezdésben leírt rendel- kezéseknek megfelelően csökkenti. Amennyiben az olajnövényekkel bevetett terület, amelyet (3) már olajnövények után járó terményspecifikus területalapú támogatásra jogosultnak nyilvánítottak, meghaladja a garantált legnagyobb terület nagyságát, a Bizottság az adott évre szóló alapösszeget 1 %-kal csökkenti minden százalékpont után, amellyel a garantált legnagyobb területet túllépték. Ha ez a túllépés egy bizonyos százalékban meghatározott küszöbértéket meghalad, speciális szabályokat kell alkalmazni. A százalékos küszöbértékig a csökkentés minden tagállamban azonos módon történik. A küszöbértéken túl további csökkentések történnek azokban a tagállamokban, amelyek túllépték az V. mellékletben megállapított nemzeti referenciaterületet, csökkentve a (4) bekezdésben említett aránnyal. Németország esetében azonban a további csökkentés külön kérésre részben vagy egészen a regionális bázisterülethez igazítható; amennyiben Németország él ezzel a lehetőséggel, haladéktalanul meg kell küldenie a Bizottság részére az alkalmazandó csökkentések kiszámításának kritériumait. A Bizottság az 1766/92/EGK rendelet 23. cikkében meghatáro- zott eljárásnak megfelelően állapítja meg a szükséges további csökkentések mértékét és elosztását, és különösen biztosítja, hogy a csökkentésnek a Közösség egészére vonatkozó súlyozott átlaga azonos legyen azzal a százalékkal, amennyivel a garantált legnagyobb területet túllépték. A (3) bekezdésben említett százalékos küszöbértéknek (4) 0 %-nak kell lennie. Amennyiben a 2000/2001-es (6) évben a Közösség számára meghatározott garantált legnagyobb területet túllépik, akkor a Bizottság a regionális referenciaösszegek csök- kentésére az 1999/2000-es gazdasági évre alkalmazott száza- lékot alkalmazza a 2000/2001-es gazdasági évben is az ennek megfelelő alapösszeg csökkentésére. gazdasági (7) Az e cikkben foglalt rendelkezések ellenére, amennyiben egy tagállamban jelentősen fennáll a veszélye, hogy a következő gazdasági évben az V. mellékletben megállapított Nemzeti Refe- renciaterületet jelentős mértékben túllépik, a tagállam korlátoz- hatja azt a területet, amely után az egyes termelők megkap- hatják az e cikkben említett olajnövények után járó területalapú támogatást. Ezt a felső határértéket annak a szántóföldnek a százalékában kell kiszámítani, amelyre e rendelet szerint terület- alapú támogatás nyújtható, éspedig vagy a tagállam alapterü- lete, vagy egy regionális alapterület alapján, és a felső határér- téket a termelő támogatásra jogosult szántóföldjére kell alkal- mazni. Ez a felső határérték az egyes régiókban érvényes bázis- területek vagy alterületek szerint objektív ismérvek alapján változhat. A tagállamoknak ezt a felső határértéket legkésőbb annak a gazdasági évnek az augusztus 1-jéig kell bejelenteniük, amely azt a piaci évet megelőzi, amelyre a területalapú támoga- tást igénylik, illetve egy korábbi időpontig azokban a tagálla- mokban vagy tagállamon belüli régiókban, ahol az érintett gazdasági évben esedékes terméshez a vetést augusztus 1. előtt elvégzik. A garantált túllépéséből következő (8) csökkentés, az e cikkben foglalt feltételek alapján, nem lehet kevesebb, mint: legnagyobb terület – 58,67 euró/tonna a 2000/2001-es gazdasági évre, – 63,00 euró/tonna a 2001/2002-es gazdasági évre. (9) A betakarítási céllal elvetett étkezési napraforgómag termelői nem részesülhetnek az e cikk értelmében megállapított támogatásban. (10) Ennek a cikknek az alkalmazásától számított két éven belül a Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak az olajnövények piacának alakulásáról. Szükség esetén ezt a jelentést megfelelő javaslatokkal is kiegészíti, amennyiben a termelési potenciál súlyosan lecsökken. (5) Amennyiben az olajnövények után járó területalapú támogatást a (3) és (4) bekezdésben leírt feltételeknek megfe- lelően lecsökkentik, a Bizottság a következő gazdasági évre százalékkal csökkenti, alkalmazott alapösszeget ugyanannyi kivéve ha abban az évben nem lépik túl a garantált legnagyobb területet, amely esetben a Bizottság eltekinthet ettől a csökken- téstől. Az e rendeletben megállapított területalapú támogatás és a pihentetett területért járó támogatás összege, valamint a pihen- tetésre kijelölt terület aránya megváltoztatható a termelés, a termelékenység és a piac alakulásának figyelembevételével, a Szerződés 37. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljá- rásnak megfelelően. 11. cikk 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 331 12. cikk 14. cikk Amennyiben a hatályban levő rendszerről az e rendeletben megállapított rendszerre való áttérés megkönnyítésére sajátos intézkedésekre van szükség, azokat az 1766/92/EGK rendelet 23. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfo- gadni. 13. cikk Az e rendeletben meghatározott intézkedések a mezőgazdasági piacok stabilizálását célzó beavatkozásnak minősülnek az 1258/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében. Az 1765/92/EGK és az 1872/94/EGK rendelet hatályát veszti. 15. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában (1) való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. Ez a rendelet a 2000/2001-es gazdasági évtől kezdődően (2) alkalmazandó. Az 1998/1999-es (3) évre továbbra is az 1765/92/EGK és az 1872/94/EGK rendeletet kell alkalmazni. és 1999/2000-es gazdasági Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. május 17-én. a Tanács részéről az elnök K. -H. FUNKE 332 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet I. MELLÉKLET A TERMÉNYEK MEGHATÁROZÁSA KN-kód Megnevezés I. GABONAFÉLÉK 1001 10 00 1001 90 1002 00 00 1003 00 1004 00 00 1005 1007 00 1008 0709 90 60 II. OLAJNÖVÉNYEK 1201 00 ex 1205 00 ex 1206 00 10 Durumbúza Durumbúzán kívüli egyéb búza és kétszeres Rozs Árpa Zab Kukorica Szemescirok Hajdina, köles és madárköles; egyéb gabonafélék Csemegekukorica Szójabab Káposzta- és réparepcemag Napraforgómag III. FEHÉRJETARTALMÚ TERMÉNYEK 0713 10 0713 50 Borsó Lóbab ex 1209 29 50 Édes csillagfürt IV. LEN Rostlenen kívüli egyéb len ex 1204 00 Lenmag (Linum usitatissimum L. ) 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 333 II. MELLÉKLET HAGYOMÁNYOS DURUMBÚZA-TERMESZTŐ TERÜLETEK GÖRÖGORSZÁG A következő régiók nomoszai (közigazgatási körzetei) Közép-Görögország Peloponnészosz Ión-tengeri szigetek Thesszália Macedónia Égei-tengeri szigetek Thrákia SPANYOLORSZÁG Tartományok Almería Badajoz Burgos Cádiz Córdoba Granada Huelva Jaén Málaga Navarra Salamanca Sevilla Toledo Zamora Zaragoza AUSZTRIA Pannonia FRANCIAORSZÁG Régiók Közép-Pireneusok Provence-Alpok-Côte ďAzur Languedoc-Roussillon Megyék (*) Ardèche Drôme OLASZORSZÁG Régiók Abruzzo Basilicata Calabria Campania Latium Marches Molise Umbria Apulia Szardínia Szicília Toscana PORTUGÁLIA Kerületek Santarém Lisszabon Setúbal Portalegre Évora Beja Faro (*) Ezek a megyék valamelyik fenti régióhoz is kapcsolódhatnak. 334 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet GARANTÁLT LEGNAGYOBB TERÜLET, AMELYRE PÓTLÓLAGOS DURUMBÚZA-PÉNZTÁMOGATÁS NYÚJTHATÓ III. MELLÉKLET Görögország Spanyolország Franciaország Olaszország Ausztria Portugália (hektár) 617 000 594 000 208 000 1 646 000 7 000 118 000 GARANTÁLT LEGNAGYOBB TERÜLET, AMELYRE KÜLÖNLEGES DURUMBÚZASEGÉLY NYÚJTHATÓ IV. MELLÉKLET Németország Spanyolország Franciaország Olaszország Egyesült Királyság (hektár) 10 000 4 000 50 000 4 000 5 000 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 335 V. MELLÉKLET NEMZETI REFERENCIATERÜLET Ország A 2000/2001-es és a 2001/2002-es gazdasági évre (ezer hektár) Belgium Dánia Németország Görögország Spanyolország Franciaország Írország Olaszország Luxemburg Hollandia Ausztria Portugália Finnország Svédország Egyesült Királyság 6 236 929 26 1 168 1 730 5 542 2 7 147 93 70 137 358


title: Decizia Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Iceland
Norway
Schengen Agreement
application of EU law
association agreement (EU)

formats: html pdf print xhtml

text: 120 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 19/vol. 1 31999D0437 10. 7. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 176/31 DECIZIA CONSILIULUI din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene ș(cid:13)i Republica Islanda ș(cid:13)i Regatul Norvegiei în ceea ce priveș(cid:13)te asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării ș(cid:13)i dezvoltării acquis-ului Schengen (1999/437/CE) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Protocolul de integrare a acquis-ului Schengen în cadrul Uniunii Europene, anexat de către Tratatul de la Amsterdam la Tratatul privind Uniunea Europeană ș(cid:13)i la Tratatul de instituire a Comunității Europene (denumit în continuare „Protocolul Schengen”), în special articolul 2; (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) încheiat, la 18 mai 1999 a fost în temeiul întrucât articolului 6 primul paragraf din Protocolul Schengen, un Acord cu Republica Islanda ș(cid:13)i Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la transpunerea, punerea în aplicare ș(cid:13)i dezvoltarea acquis-ului Schengen (denumit în continuare „acordul”); întrucât este necesar să se stabilească modalitățile de aplicare a anumitor dispoziții ale acordului; întrucât acordul instituie un Comitet mixt, care trebuie notificat cu privire la orice aspect legat de aplicarea ș(cid:13)i dezvoltarea ulterioară a dispozițiilor Uniunii Europene pe în temeiul care Islanda ș(cid:13)i Norvegia s-au angajat, articolului 2 din acord, să le pună în aplicare ș(cid:13)i să le res- pecte; întrucât este de competența Uniunii Europene să defi- nească domeniile în care dezvoltarea ulterioară a dispozi- țiilor existente ale Uniunii va face obiectul procedurilor enunțate în acord, în special procedurile de dezbatere din cadrul Comitetului mixt; întrucât orice modificare a definiției acestor domenii poate fi adoptată de Consiliu pe baza unui temei juridic asemă- nător cu cel al prezentei decizii; întrucât aplicarea procedurilor enunțate în acord nu aduce atingere Acordului privind Spațiul Economic European ș(cid:13)i nici oricărui alt acord încheiat între Comunitatea Euro- peană ș(cid:13)i Islanda ș(cid:13)i Norvegia sau încheiat cu aceste state în temeiul articolelor 24 ș(cid:13)i 38 din Tratatul privind Uniunea Europeană; întrucât prezenta decizie nu aduce atingere aplicării sau interpretării Protocolului privind poziția Danemarcei ane- xat de către Tratatul de la Amsterdam la Tratatul privind Uniunea Europeană ș(cid:13)i la Tratatul de instituire a Comunită- ții Europene ș(cid:13)i nici altor dispoziții din Protocolul Schengen; (8) întrucât trebuie să se prevadă o procedură concertată în cadrul Consiliului premergătoare oricărei decizii care urmează să fie luată de către Comitetul mixt privind înce- tarea sau continuarea acordului, pentru ca membrii Consi- liului să ajungă la o poziție comună, DECIDE: Articolul 1 Procedurile stabilite în Acordul din 18 mai 1999 încheiat între Consiliul Uniunii Europene ș(cid:13)i Republica Islanda ș(cid:13)i Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la transpunerea, punerea în aplicare ș(cid:13)i dezvoltarea acquis-ului Schengen (denumit în continuare „acordul”) se vor aplica propunerilor ș(cid:13)i inițiativelor privind dezvoltarea ulterioară a dispozițiilor referitor la care a fost autorizată o cooperare consolidată prin Protocolul Schengen ș(cid:13)i care se încadrează în unul dintre următoarele domenii: A. Trecerea de către persoane a frontierelor externe ale statelor care au decis eliminarea controalelor la frontierele interne, inclusiv normele ș(cid:13)i modalitățile cărora trebuie să li se confor- meze statele în cauză pentru a efectua controlul persoanelor la frontierele externe, supravegherea zonelor de frontieră ș(cid:13)i cooperarea între serviciile competente în domeniul controa- lelor de frontieră. B. Vizele pentru ș(cid:13)ederile de scurtă durată, în special normele pri- vind viza uniformă, lista statelor ai căror resortisanți sunt supuș(cid:13)i obligației de a prezenta viză pentru statele în cauză ș(cid:13)i a celor ai căror cetățeni sunt exonerați de această obligație, precum ș(cid:13)i procedurile ș(cid:13)i condițiile de eliberare a vizelor uni- forme, cooperarea ș(cid:13)i consultarea între serviciile competente pentru această eliberare. C. Libera circulație, pe o perioadă de maximum trei luni, a resor- tisanților statelor terțe pe teritoriul statelor care au hotărât să elimine controalele la frontierele interne ș(cid:13)i expulzarea acelor persoane aflate într-o situație ilegală. D. Reglementarea diferendelor dintre state în cazul în care un stat a eliberat sau intenționează să elibereze un permis de ș(cid:13)edere unui străin care este semnalat ca inadmisibil pe teritoriul unui alt stat. E. Sancțiunile care se aplică transportatorilor ș(cid:13)i celor care se fac răspunzători de organizarea imigrației ilegale. 19/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 121 F. Protecția datelor cu caracter personal schimbate între serviciile Articolul 4 menționate la punctele A ș(cid:13)i B. G. Sistemul de informații Schengen (SIS), inclusiv dispozițiile pri- vind protecția ș(cid:13)i securitatea datelor aferente, precum ș(cid:13)i dispozițiile privind funcționarea părților naționale ale SIS ș(cid:13)i schimbul de informații între aceste părți naționale (sistemul SIRENE), precum ș(cid:13)i efectul semnalării în cadrul SIS a persoa- nelor urmărite pentru arestare în vederea extrădării. H. Orice formă de cooperare polițienească reglementată la articolele 39-43, 46, 47, 73 ș(cid:13)i 126-130 din Convenția din 19 iunie 1990 de punere în aplicare a Acordului Schengen privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune, astfel cum este practicată între statele membre în cauză la momentul în vigoare a Tratatului de la Amsterdam. intrării I. Modalitățile de cooperare judiciară în materie penală descrise la articolele 48-63 ș(cid:13)i 65-69 din Convenția din 19 iunie 1990 prevăzută la punctul H, astfel cum se aplică acestea între statele membre în cauză la momentul intrării în vigoare a Tra- tatului de la Amsterdam. (1) Actele care urmează să fie adoptate de către Consiliu ș(cid:13)i care constituie dezvoltarea ulterioară a dispozițiilor referitor la care a fost autorizată o cooperare consolidată prin Protocolul Schengen ș(cid:13)i care se încadrează într-unul dintre domeniile reglementate la articolul 1 vor conține o mențiune a acestui fapt. (2) Publicarea în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene a orică- rui act prevăzut la alineatul (1) trebuie să fie însoțită de o indicare a faptului că acesta se încadrează într-un domeniu în legătură cu care a fost autorizată o cooperare consolidată prin Protocolul Schengen. Articolul 5 Înainte ca delegațiile reprezentând membrii Consiliului să ia parte la o decizie a Comitetului mixt instituit prin acord, în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) sau cu articolul 11 din acesta, acestea se reunesc în cadrul Consiliului pentru a stabili dacă se poate adopta o poziție comună. Articolul 2 În cazul în care un stat membru sau Comisia prezintă Consiliului o inițiativă sau o propunere despre care consideră că se încadrează în domeniul reglementat la articolul 1, o indică în textul prezentat. Articolul 6 Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 3 Adoptată la Bruxelles, 17 mai 1999. La cererea unui stat membru sau a Comisiei, preș(cid:13)edinția convoacă o reuniune a Comitetului Reprezentanților Permanenți ai statelor membre în scopul de a permite o dezbatere pentru a se stabili dacă o inițiativă sau o propunere se încadrează într-unul dintre domeniile prevăzute la articolul 1. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele J. FISCHER