title: A Tanács 1254/1999/EK rendelete (1999. május 17.) a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
beef
common organisation of markets
extra-EU trade
intra-EU trade

text: 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 339 31999R1254 1999. 6. 26. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 160/21 A TANÁCS 1254/1999/EK RENDELETE (1999. május 17. ) a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 36. és 37. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), mivel, tekintetbe véve a termelőket érintő következmé- nyeket, a közös piaci szervezetben meghatározott jöve- delemtámogatás szintjét ehhez kell alkalmazni és eszerint átalakítani; mivel ezért célszerű felállítani a termelők felé történő közvetlen kifizetések rendszerét; mivel e kifize- tések összegének a piaci támogatások fokozatos csökke- nésével párhuzamosan kell növekednie; tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), (4) tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (4), tekintettel az Európai Számvevőszék véleményére (5), (1) (2) a mezőgazdasági mivel termékek közös piacának működését és fejlődését a közös agrárpolitika létrehozá- sának kell kísérnie, beleértve elsősorban a termékektől függően különféle formákban megjelenő mezőgazdasági piacok közös szervezését; mivel a közös agrárpolitikának az a célja, hogy elérje a Szerződés 33. cikkében kitűzött célokat; mivel a marha- és borjúhús ágazatban a piacok stabilizálása végett és annak érdekében, hogy méltányos életszínvonalat bizto- sítsanak a mezőgazdasági népesség számára, belső piaci intézkedésekről, különösen a marhahús-előállítók szá- mára történő közvetlen kifizetésekről, magántárolási támogatásról és intervenciós rendszerről kell rendel- kezni; (3) mivel annak érdekében, hogy a húsfogyasztás egyensú- lyát a marhahúságazat javára helyreállítsák, és javítsák e termékek versenyképességét a nemzetközi piacokon, a fokozatosan csökkenteni kell; piaci támogatás szintjét (1) HL C 170. , 1998. 6. 4. , 13. o. (2) 1999. május 6-án kiadott vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). (3) HL C 407. , 1998. 12. 28. , 196. o. (4) HL C 93. , 1999. 4. 6. , 1. o. (5) HL C 401. , 1998. 12. 22. , 3. o. mivel tekintettel az állattenyésztő vállalkozások sokféle- ségére, a közvetlen kifizetéseknek magukban kell foglal- niuk a bikákat és tinókat előállítók különleges támoga- tását, az anyatehén-állomány fenntartásáért járó támoga- tást és a vágási támogatást, amely mindenfajta szarvas- marha után jár, beleértve a tejelő teheneket és a borjakat; mivel nem kívánatos, hogy a támogatások fizetése a termelés általános növekedéséhez vezessen; mivel evégett korlátozni kell a különleges támogatásra jogosult hím- ivarú szarvasmarhák és az anyatehénre vonatkozó támo- gatásra jogosult tehenek számát oly módon, hogy külön- leges regionális illetve egyéni felső határokat vezetnek be, a különleges támogatás esetében pedig gazdaságon- kénti tagállamok jo- gosultak lesznek különleges helyzetüknek megfelelően módosítani; mivel tekintetében nemzeti felső határokat kell megállapítani a korábbi termelési számadatok alapján; létszámkorlátozást, támogatás a vágási amelyet a (5) (6) mivel a tinótermelés körülményei rendszerint külön- böznek a bika termelésének körülményeitől; mivel ezért indokolt a tinók esetében az egy állatra jutó különleges támogatást a bikáktól eltérő szinten megállapítani; mivel azonban a tinók különleges támogatását két, meghatá- rozott korcsoportokra megállapított kifizetésre kell bontani; mivel ha azokban a tagállamokban, ahol az ilyen típusú termelés különösen jelentős, a vágási időszakban túl sok tinót vágnak le, az megzavarhatná a piac stabilitását, és főleg a piaci árak csökkenéséhez vezethetne; mivel azért, hogy ösztönözzék a tinóknak az év vágási időszakán kívüli vágását, bizonyos feltételek mellett a különleges támogatáson túl kiegészítő támogatást kell fizetni azon állatok után, amelyeket a vágási időszakon kívül, az év első 23 hetében vágnak le; HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet 340 (7) (8) (9) tenyésztési szemben támasztott mivel annak érdekében, hogy a termelőknek nagyobb rugalmasságra adjanak lehetőséget, az anyatehénre vo- natkozó támogatásra való jogosultságot ki kell terjeszteni azokra az üszőkre is, amelyek megfelelnek az anyatehe- nekkel követelmé- nyeknek; azonban az anyatehén-állományokban a támo- gatásra jogosult üszők számát a szokásos utánpótlási arányra kell korlátozni; mivel azokat a tagállamokat, ahol az anyatehénre vonatkozó támogatásra jogosult állatok több mint 60 %-át hegyi területeken tartják, fel kell hatalmazni arra, hogy a támogatást az anyatehenek és az üszők esetében elkülönítetten kezeljék, és az üszőket illetően a fenti arányon belül külön nemzeti támogatási felső határt állítsanak fel; mivel az anyatehénre vonatkozó támogatást elvileg azokra a termelőkre kell korlátozni, akik a tej- és tejter- mékágazatban kiegészítő illeték megállapításáról szóló, rende- 1992. december 28-i 3950/92/EGK tanácsi letben (1) előírt kiegészítőilleték-rendszer szerint nem adnak le tejet tejfeldolgozók részére; mivel azonban jöve- delemtámogatás is szükséges lehet a tejelő állománnyal és anyatehén állománnyal rendelkező gazdaságok esetében; mivel ezért az olyan kis- és középméretű vegyes gazdaságok számára is kell anyatehénre vonat- kozó támogatást biztosítani, ahol az összes egyéni refe- rencia tejmennyiség a 120 000 kg-ot nem haladja meg; mivel figyelembe véve a Közösségben a termelési szerke- zetek széles változatosságát, a tagállamokat kell felhatal- mazni arra, hogy ezt a mennyiségi korlátozást objektív kritériumok alapján megváltoztassák vagy megszün- tessék; is illetően mivel az anyatehénre vonatkozó támogatást célszerű az egyes termelőknél egyéni felső határokat fenntartani; mivel az egyéni felső határokkal járó támo- gatási jogok közül néhányat a múltban nem alkalmaztak; mivel ezek a nem használt jogok valószínűleg ösztö- nöznék a termelést, és növelnék a kiadásokat elsősorban annak következményeként, hogy az üszők teljes köre jogosulttá válna az anyatehénre vonatkozó támogatásra; mivel e hatás elkerülése érdekében az egyes tagállamok anyatehénre vonatkozó támogatási jogok teljes számát rögzíteni kell a korábbi referenciaévekben ténylegesen kifizetett támogatások alapján, amelyeket a nemzeti tartalék fenntartása végett bizonyos ráhagyással növelnek meg; mivel a tagállamoknak valamennyi szükséges intéz- kedést meg kell tenniük, hogy a nemzeti felső határuk betartását biztosítsák; mivel, ha szükséges, termelői egyéni felső határt bizonyos objektív kritériumok alapján ellentételezés nélkül kell módosítaniuk; mivel e krité- (1) HL L 405. , 1992. 12. 31. , 1. o. A legutóbb az 1256/1999/EK rende- lettel (HL L 160. , 1999. 6. 26. , 73. o. ) módosított rendelet. riumoknak elsősorban az érintett termelők közti egyenlő bánásmódot és a jogszerű elvárások védelmét kell bizto- sítania; (10) mivel a termelők termelési szintje az állatállomány, illetve a termelési kapacitás változása következtében ingadozhat; mivel ezért tanácsos rendelkezni arról a lehetőségről, hogy az egyéni felső határ vonatkozásában szerzett való jogosultságot bizonyos feltételek mellett át lehessen adni más termelőnek, akár a gazdaság eladásával együtt, akár a támogatásra való jogosultság és a megművelt föld- terület közti összefüggés fenntartása nélkül; támogatásra anyatehénre vonatkozó ezért rendelkezni (11) mivel a támogatásra való jogosultságból nem kell kizárni az új termelőket, és azokat a régi termelőket, akiknek egyéni felső határa különféle okok miatt nem felel meg az anyatehén-állományuk megváltozott körülményeinek; mivel tartalékok amelyeket közösségi kritériumoknak működtetéséről, tartani és kezelni; mivel ugyanezen megfelelően kell okból a támogatásra való jogosultságnak a hozzá kapcsolódó gazdaság nélküli átadását célszerű olyan szabályoknak alávetni, amelyek szerint az átadott jogok egy részét kompenzációs kifizetés nélkül vissza kell vonni és a nemzeti tartalékhoz kell áthelyezni; nemzeti kell (12) mivel időszerű, hogy a tagállamok kapcsolatot létesíthes- senek az érzékeny helyzetű zónák vagy körzetek és az anyatehéntartás között olyan értelemben, hogy fenn- tartsák ezt a termelési formát, különösen azokon a terü- leteken, ahol ennek nincs alternatívája; (13) mivel, tekintettel a marhahús- és borjúhústermelés egyre intenzívebbé válásának alakulására, az állattenyésztéssel kapcsolatos támogatások az adott gazdaság szálastakar- mány-termelő kapacitását és a tartott állatok számát és faját figyelembe véve korlátozni kell; mivel a túlzottan intenzív termelési típusok elkerülésére az ilyen támo- gatás fizetését a gazdaságban egy maximális állattartási sűrűség betartásához kell kötni; mivel azonban figye- lembe kell venni a kistermelők helyzetét; (14) mivel azért, hogy erősítsék a termelés extenzifikálása irányában ható ösztönzőket és így javítsák azoknak a környezetvédelmi célokkal kapcsolatos hatékonyságát, kifizetni egy azoknak a kell kiegészítő összeget termelőknek, akik a rideg és természetes állattartás sűrűségi követelményeinek tesznek eleget; mivel a támo- jelentősebb változásának elkerülése és a gatási szint kiadások ésszerű kézbentartása végett a kiegészítő összeget szükség esetén módosítani kell; 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 341 juttató rendszer (15) mivel a marhahústermelés és a termelők jövedelmi viszo- nyai a Közösség különböző termelő területein jelentősen eltérnek; mivel egy, az egész Közösségben minden túl termelőnek azonos kifizetéseket merev lenne ahhoz, hogy megfelelően reagáljon a szer- kezeti és természeti egyenlőtlenségekre és az azokból eredő eltérő szükségletekre; mivel ezért célszerű egy rugalmas keretről rendelkezni azokat a közösségi kifize- téseket illetően, amelyeket bizonyos közös kritériu- moknak megfelelően a tagállamok határoznak meg és fizetnek ki rögzített teljes összegeken belül; mivel a teljes összeget a tagállamok közt a közösségi marhahústerme- lésben való részvételük aránya alapján kell megosztani; mivel a közös kritériumoknak többek között az a céljuk, hogy megelőzzék a kiegészítő kifizetések esetleges disz- kriminatív hatásait és teljes mértékig érvényre juttassák a Közösség kötelezettségeit; mivel különösen lényeges, hogy a tagállamok kötelezve legyenek saját döntéshozataluk kizárólag objektív krité- riumok egyenlő bánásmód elvének teljes figyelembevételére és a piac, valamint a verseny torzulásainak elkerülésére; mivel célszerű rendelkezni a kiegészítő kifizetések lehetséges formáiról; mivel e formák a szarvasmarhák bizonyos kategóriáiban állatlétszáma-alapú fizetések és területi kifi- zetések lehetnek; alapján történő gyakorlására, idevonatkozó többoldalú az (16) mivel az állatlétszám-alapú kiegészítő fizetéseket illetően szükség van bizonyos számszerű határokra ahhoz, hogy egy ésszerű szintű termelésszabályozást lehessen biztosí- tani; mivel ezen túlmenően a tagállamoknak követniük kell az állattartási sűrűségre vonatkozó követelmények alkalmazásának koncepcióját; szabályokat; mivel a kívánt gazdasági hatás elérésére a közvetlen kifizetéseknek bizonyos határidőkön belül kell történniük; (19) mivel a közösségi jog tiltja bizonyos anyagok használatát a marhahús előállításában; mivel a vonatkozó rendelke- zések be nem tartóival szemben megfelelő szankciókat kell alkalmazni; (20) mivel az e rendeletben foglalt ár- és jövedelemtámogatási intézkedések következtében a meglévő állami inter- venció, amely intervenciós hivatalok általi felvásárlás, illetve intervenciós raktározás formájában történik, a továbbiakban nem lesz nélkülözhetetlen a piaci egyen- súlyhoz, mégis jelentős költségekkel jár; mivel ezért azt fokozatosan le kell építeni; mivel azonban annak érde- kében, hogy a piaci árak az alapár körül stabilizálód- janak, ami a kívánatos piaci támogatási szintet jelenti, rendelkezni kell a magántárolási támogatásról; mivel emiatt fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy döntsön magántárolási támogatás nyújtásáról abban az esetben, amikor a piaci ár az alapár 103 %-a alá esik; mivel továbbá „védőháló” intervenciós rendszert kell létrehozni azzal a céllal, hogy a marhahús- és borjúhúspiac támoga- tást kapjon azokban a tagállamokban és a tagállamoknak azokban a régióiban, ahol a piaci árak egy kritikus szintet nem érnek el; mivel rendelkezni kell a hasított kifejlett marhák közösségi osztályozási rendszerének meghatározásáról szóló, 1981. április 28-i 1208/81/EGK tanácsi rendszer előírt alapján bevezetendő magántárolási támogatásról és inter- venciós rendszerről; rendeletben (1) osztályozási (17) mivel kiegészítő területi kifizetés csak olyan állandó legelő után járhat, amely egyéb közösségi piactámogatási intézkedésekből nem részesül; mivel a területi kifizetést a tagállamok által korábbi referenciaadatok alapján megál- lapítandó regionális állandó legelő bázisterületek határain belül kell alkalmazni; mivel a hektáronként adható maxi- mális területi kifizetések mértékének, beleértve a tej és tejtermékek közös piaci szervezetéből következően járó kiegészítő területi kifizetéseket, összehasonlíthatónak kell lennie az egyes szántóföldi növények termelőinek támo- gatási járó rendszeréből következően hektáronként átlagos támogatással; (18) mivel a közvetlen kifizetéseket függővé kell tenni attól, hogy az érintett állattartók betartják a szarvasmarhák azonosítására és nyilvántartására vonatkozó közösségi (21) mivel a marha- és borjúhús egységes közösségi piacának megteremtése magában foglalja egy egységes kereske- delmi rendszer bevezetését a Közösség külső határain; mivel egy importvámokat és export-visszatérítéseket magában foglaló kereskedelmi rendszernek, kiegészítve a belső piaci intézkedéseket, elvben stabilizálnia kell a közösségi piacot; mivel a kereskedelmi rendszernek a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordu- lóján vállalt kötelezettségeken kell alapulnia; (22) mivel a harmadik országokkal folytatott marhahús-keres- kedelem mennyiségének folyamatos megfigyelése miatt rendelkezni kell egyes termékek esetében a behozatali és kiviteli engedélyek olyan rendszeréről, amely biztosíték letétbe helyezését írja elő annak garantálására, hogy valóban sor kerül azokra az ügyletekre, amelyekre az engedélyeket kérték; (1) HL L 123. , 1981. 5. 7. , 3. o. A legutóbb az 1026/1991/EGK (HL L 106. , 1991. 4. 26. , 2. o. ) rendelettel módosított rendelet. 342 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet (23) mivel a közösségi piacon jelentkező olyan ellentétes hatások megelőzése végett, vagy amelyeket egyes mezőgazdasági termékek importja ered- ményezhet, egy vagy több ilyen termékre kiegészítő importvámot kell kivetni, ha egyes feltételek teljesülnek; ellensúlyozása visszatérítés mellett exportált mennyiségek megfigyelését az egyes kereskedelmi évekre kibocsátott kiviteli engedé- lyek alapján kell elvégezni; (24) mivel bizonyos feltételek mellett célszerű a Bizottságra ruházni a Szerződésnek megfelelően kötött nemzetközi egyezményekből vagy más tanácsi jogszabályokból eredő vámkontingensek megnyitásának és igazgatásának hatás- körét; (25) mivel azoknak a rendelkezéseknek, amelyek a harmadik országokba irányuló exportra a közösségi és a világpiaci árak közötti különbségen alapuló visszatérítést biztosí- tanak, és a Kereskedelmi Világszervezet mezőgazdasági megállapodásának (1) körébe tartoznak, arra kell szolgál- niuk, hogy megőrizzék a Közösség részvételét a nemzet- közi marhahús- és borjúhús- kereskedelemben; mivel e visszatérítéseket mennyiségben és értékben korlátozni kell; (26) mivel amikor a visszatérítéseket az Európai Mezőgazda- sági Orientációs és Garanciaalapra vonatkozó szabá- lyoknak megfelelően, a kifizetések ellenőrzése útján megállapítják, biztosítani kell az értékhatárok betartását; mivel a megfigyelést a visszatérítések kötelező előzetes megállapítása megkönnyítheti, differenciált visszatérí- tések esetén fenntartva annak lehetőségét, hogy a megje- lölt rendeltetési helyet megváltoztassák egy olyan föld- rajzi területen belül, amelynél egységes visszatérítési ráta érvényes; mivel a rendeltetési hely megváltoztatásakor a tényleges rendeltetési helyre érvényes visszatérítést kell kifizetni, de az nem lehet több, mint az előzetesen meg- adott rendeltetési helyre érvényes összeg; (27) mivel a mennyiségi korlátok betartásának biztosításához megbízható és hatékony ellenőrző rendszer bevezetésére van szükség; mivel emiatt a visszatérítések fizetését kivi- teli engedélyhez kell kötni; mivel a visszatérítéseket a rendelkezésre álló korlátokon belül kell folyósítani, az egyes érintett termékek adott helyzetétől függően; mivel e szabály alól csak a minden korlátozástól mentes élelmi- szersegélyekkel kapcsolatos műveletek esetében szabad évek eltérést folyamán a WTO mezőgazdasági megállapodás szerint engedélyezni; mivel kereskedelmi a (1) HL L 336. , 1994. 12. 23. , 22. o. (28) mivel a fent leírt rendszeren túlmenően, a helyes működéshez szükséges mértékig rendelkezni kell az aktív feldolgozással kapcsolatos intézkedések szabályozásáról, illetve ha a piacon előállt helyzet szükségessé teszi, azok betiltásáról; (29) mivel a vámrendszer lehetővé teszi, hogy a Közösség külső határain minden más védőintézkedést megszüntes- senek; mivel azonban a belső piaci és vám-mechanizmus kivételes körülmények között hibásnak bizonyulhat; mivel ilyen esetekben azért, hogy ne hagyják a közösségi piacot védelem nélkül az ebből esetlegesen származó zavarokkal szemben, a Közösségnek képesnek kell lennie valamennyi szükséges intézkedés haladéktalan megtéte- lére; mivel ezeknek az intézkedéseknek összhangban kell lenniük a vonatkozó WTO-megállapodásból származó kötelezettségekkel; (30) mivel az e rendeletben foglalt eszközök megfelelő alkal- mazásának biztosítására a Bizottságnak teljes tájékozott- sággal kell bírnia a marha- és borjúhús árainak alakulá- sáról a közös piacon; mivel ezért rendelkezni kell egy olyan rendszerről, amely a szarvasmarhaárakat és a marhahúsárakat tartja nyilván; (31) mivel célszerű rendelkezni az olyan esetben teendő intézkedésekről, amikor az árak lényegi emelkedése vagy esése zavarja vagy megzavarással fenyegeti a közösségi intervenciós piacot; mivel ezek az intézkedések eseti felvásárlásra is kiterjedhetnek; (32) mivel a szabad mozgásnak az állatbetegségek elterjedé- sének megelőzését célzó intézkedések alkalmazásából eredő korlátozásai egy vagy több tagállam piacán nehéz- ségeket okozhatnak; mivel az ilyen helyzetek orvoslására kivételes piactámogató intézkedésekről kell rendelkezni; (33) mivel a közös árakon alapuló egységes piac létrehozását egyes segélyek nyújtása veszélyeztetheti; mivel ezért a marhahús és borjúhús piacának közös szervezésében alkalmazni kell a Szerződésnek azokat a rendelkezéseit, amelyek lehetővé teszik a tagállamok által nyújtott segé- lyek értékelését, és a közös piaccal összeegyeztethetetlen segélyek betiltását; 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 343 (34) mivel szükséges, hogy ahogyan a marha- és borjúhús közös piaca fejlődik, a tagállamok és a Bizottság kölcsö- nösen lássák el egymást mindazokkal az információkkal, amelyek e rendelet alkalmazásához szükségesek; (35) mivel a javasolt intézkedések bevezetésének megkönnyí- tése érdekében rendelkezni kell egy olyan eljárásról, amely szoros együttműködést hoz létre a tagállamok és a Bizottság között egy irányítóbizottság keretében; (36) mivel azokat a kiadásokat, amelyeket a tagállamok az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek eredmé- nyeként viselnek, a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rende- letnek (1) megfelelően a Közösségnek kell fedeznie; (37) mivel ugyanakkor a marhahús- és borjúhúspiac közös szervezésének megfelelően figyelembe kell vennie a Szerződés 33. és 131. cikkében szereplő célokat; (38) mivel a marhahús- és borjúhúspiac közös szervezését, amelyet a 805/68/EGK tanácsi rendelet (2) állapított meg, számos alkalommal módosították; mivel e szövegek nagy számuk és összetettségük, valamint a Hivatalos Lap különböző számaiban való megjelenésük miatt nehezen kezelhetők, és így hiányzik az a világos egyértelműség, amely minden jogszabálynak alapvető követelménye; mivel ilyen körülmények között ezeket egy új rende- letben kell összevonni, és a fent említett 805/68/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni; mivel a fagyasz- tott marha- és borjúhús intervenciós hivatalok általi érté- kesítéséről szóló, 1969. január 16-i 98/69/EGK (3) bizott- sági rendelet, a marha- és borjúhúsra nyújtott magántá- rolási támogatásra vonatkozó általános szabályok megál- július 15-i 989/68/EGK (4) lapításáról bizottsági rendelet, és a 805/68/EGK rendeleten alapuló, a marha- és borjúhúságazatban a piaci árak nyilvántartá- sáról szóló, 1987. július 2-i 1892/87/EGK (5) bizottsági rendelet helyébe az e rendeletben előírt új intézkedések lépnek, és ezért a felsorolt rendeleteket hatályon kívül kell helyezni; szóló, 1968. (39) mivel a 805/68/EGK rendeletben foglalt intézkedésekről az e rendeletben foglaltakra való áttérés okozhat olyan nehézségeket, amelyekkel e rendelet nem foglalkozik; mivel e lehetőség rendezése végett rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság fogadja el a szükséges átmeneti intézke- déseket; mivel a Bizottságot a konkrét gyakorlati prob- lémák megoldására is fel kell hatalmazni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A marhahús- és borjúhúspiac közös szervezése magában foglalja a belső piacot és a harmadik (1) országokkal folytatott kereskedelmet, és a következő termékekre terjed ki: KN-kódszám a) 0102 90 05-től 0102 90 79-ig Háziasított szarvasmarhafajokhoz tartozó élő állatok, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat Áruleírás 0201 0202 Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva 0206 10 95 Vastag és vékony dagadó frissen vagy hűtve 0206 29 91 Zsíros és sovány dagadó fagyasztva 0210 20 Szarvasmarhafélék húsa sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve 0210 90 41 Zsíros és sovány dagadó sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 103. o. (2) HL L 148. , 1968. 6. 28. , 24. o. A legutóbb a 1633/98/EK rendelettel (HL L 210. , 1998. 7. 28. , 17. o. ) módosított rendelet. (3) HL L 14. , 1969. 1. 21. , 2. o. (4) HL L 169. , 1968. 7. 18. , 10. o. A legutóbb a 428/77/EGK rendelettel (HL L 61. , 1977. 3. 5. , 17. o. ) módosított rendelet. (5) HL L 182. , 1987. 7. 3. , 29. o. 344 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet KN-kódszám 0210 90 90 Áruleírás Húsból, vágási melléktermékből és belsőségből készült élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény 1602 50 10 Szarvasmarhafélék egyéb, elkészített vagy konzervált húsa, belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke; főzés nélkül; főtt hús vagy 1602 90 61 Más, szarvasmarhahúst vagy belsőséget tartalmazó hús főzés nélkül; főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke; b) 0102 10 Élő fajtatiszta szarvasmarhafélék 0206 10 91 0206 10 99 Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas belsősége a zsíros és sovány dagadó kivételével frissen vagy hűtve, kivéve a gyógyászati termékek gyártására felhasználtakat 0206 21 00 0206 22 90 0206 29 99 0210 90 49 Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas belsősége a zsíros és sovány dagadó kivételével fagyasztva, kivéve a gyógyászati termékek gyártására felhasználtakat Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas belsősége, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve, a zsíros és sovány dagadó kivételével ex 1502 00 90 Szarvasmarhafaggyú, nyers vagy kiolvasztott, préselt vagy nem préselt, oldószerrel kivont vagy nem oldószerrel kivont 1602 50 31-től 1602 50 80-ig Szarvasmarhafélék egyéb, elkészített vagy konzervált húsa vagy belsősége, kivéve a főzés nélküli húst vagy belsőséget, illetve a főtt hús vagy belsőség és a főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét 1602 90 69 Más elkészített vagy konzervált szarvasmarhahúst vagy belsőséget tartalmazó hús, kivéve a főzés nélküli és a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét (2) E rendelet alkalmazásában: a) „szarvasmarha”: az ex 0102 10 és a 0102 90 05-től 0102 90 79-ig terjedő KN-kódok alá tartozó házia- sított szarvasmarha-fajokhoz tartozó élő állat; b) „kifejlett szarvasmarha”: olyan szarvasmarha, amelynek élő tömege a 300 kg-ot meghaladja. I. CÍM BELSŐ PIAC 2. cikk c) a minőség javítására irányuló intézkedések; A szakmai és a közös szakmai szervezetek arra irányuló tevé- kenységének ösztönzésére, hogy megkönnyítsék a termékkíná- latnak a piaci követelményekhez való igazodását, az 1. cikkben felsorolt termékek vonatkozásában az alábbi közösségi intézke- déseket lehet tenni: a) az állattenyésztés javítására irányuló intézkedések; d) olyan intézkedések, amelyek rövid és hosszú távú előrejel- termelési teszik lehetővé a használt zések készítését eszközök alapján; e) a piaci ár alakulása nyilvántartásának megkönnyítésére irányuló intézkedések. b) a termelés, feldolgozás és forgalmazás jobb szervezésének elősegítésére irányuló intézkedések; A felsorolt intézkedésekre vonatkozó általános szabályokat a Tanács fogadja el a Szerződés 37. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárással. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 345 1. FEJEZET (2) A különleges támogatás legfeljebb: KÖZVETLEN KIFIZETÉSEK a) egyszer jár minden kilenc hónapos kort meghaladott bika élettartama alatt; vagy 3. cikk b) kétszer jár minden tinó élettartama alatt: – először kilenc hónapos korban, E fejezet alkalmazásában: – másodszor azt követően, hogy a 21 hónapos kort elérte. a) termelő: egyéni gazdálkodó, aki lehet természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja, tekintet nélkül a nemzeti jog által az ilyen csoportra vagy annak tagjaira ruházott jogi helyzetre, akinek gazdasága a Közösség területén fekszik, és aki szarvasmarhafélék tartá- sával foglalkozik; b) gazdaság: valamennyi termelőegység, amelyeket a termelő üzemeltet, és amelyek ugyanazon tagállam területén helyez- kednek el; c) régió: egy tagállam vagy egy tagállamon belüli régió, az érin- tett tagállam döntése szerint; d) bika: nem kasztrált hímivarú szarvasmarha; e) tinó: kasztrált hímivarú szarvasmarha; f) anyatehén: húshasznú fajta marha vagy húsmarhával való tehén, amely hústermelésre szánt keresztezésből született borjak nevelésére tartott állományhoz tartozik; g) üsző: nyolc hónapnál idősebb, még nem ellett nőivarú szar- vasmarha. 1. SZAKASZ Támogatás 1. a l s z a k a s z Különleges támogatás 4. cikk (1) Az a termelő, aki gazdaságában hímivarú szarvasmar- hákat tart, és ilyen igényt nyújt be, különleges támogatásra lehet jogosult. Ez éves támogatás formájában jár naptári éven- ként és gazdaságonként, a regionális felső határ által megsza- bott határok közt a (2) bekezdésben megadott korcsoportok mindegyikében legfeljebb 90 állatra. A különleges támogatásra való alkalmasság feltétele, (3) hogy: a) minden állatot, amelyre a kérelem vonatkozik, egy később meghatározandó határidőig a termelőnél kell tartani és ott hizlalni; b) minden egyes állatnak a vágásig vagy exportálásig rendel- keznie kell a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint a marhahús és marha- 21-i hústermékek 820/97/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke szerinti, a támogatás fizetése szempontjából minden fontos adatot tartalmazó marhalevéllel vagy ezzel egyenértékű más adminisztrációs okmánnyal. szóló, 1997. címkézéséről április (4) a egy régióban az olyan kilenc hónapnál idősebb bikák, és kilenc hónapostól 20 hónapos korú tinók száma, amelyekre igénylést nyújtottak be, és amelyek kielégítik a különleges támogatás az I. melléklet szerinti regionális felső határt, akkor az összes olyan állat számát, amelyre a (2) bekezdés a) és b) albekezdése szerint különleges támogatás adható, az adott évre termelőnként arányosan csökkenteni kell. elnyerésének követelményeit, meghaladja E cikk értelmezésében a „regionális felső határ” azt az állat- számot jelenti, amely egy adott régióban egy adott naptári évben jogosult a különleges támogatás elnyerésére. Az (5) jogosultak: (1) és (4) bekezdéstől eltérően a tagállamok – általuk meghatározott objektív kritériumok alapján megvál- toztatni vagy megszüntetni a gazdaságonkénti és korosztá- lyonkénti 90 állatban megszabott határt, és – ha ezzel a jogukkal élnek, akkor a (4) bekezdés alkalmazá- sáról úgy határozni, hogy az alkalmazandó regionális felső határ betartásához szükséges csökkentési szintet anélkül érik el, hogy ezt a csökkentést alkalmaznák olyan kistermelőkre, akik az adott évre vonatkozóan nem adtak be több állatra különleges támogatási igényt, mint az érintett tagállam által meghatározott minimális állatszám. (1) HL L 117. , 1997. 5. 7. , 1. o. 346 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet (6) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a különleges támogatást vágáskor fizetik ki. Ilyen esetben a bikáknál a (2) bekezdés a) albekezdése szerinti korkritériumot a hasított test tömegének 185 kg-ban történő meghatározása minimális helyettesíti. A támogatást kifizetik vagy visszautalják a termelőknek. Az Egyesült Királyság felhatalmazást kap, hogy Észak- Írországban a különleges támogatás kifizetését olyan rend- szerben alkalmazza, amely eltér a területének többi részén alkalmazott rendszertől. (7) A támogatás összegét a következőképpen állapítják meg: a) támogatásra alkalmas bikánként: – a 2000-es naptári évben 160 euró, – a 2001-es naptári évben 185 euró, – a 2002-es naptári évben és az azt követő naptári években 210 euró; b) támogatásra alkalmas tinónként és korcsoportonként: – a 2000-es naptári évben 122 euró, – a 2001-es naptári évben 136 euró, – a 2002-es naptári évben és az azt követő naptári években 150 euró. E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. (8) cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. 2. a l s z a k a s z Szezonalitást csökkentő támogatás 5. cikk (1) Ha egy tagállamban: a) az egy adott évben levágott tinók száma meghaladja az évente levágott összes hímivarú szarvasmarhafélék 60 %-át; és b) egy adott évben a szeptember 1. és november 30. közötti időszakban levágott tinók száma meghaladja az évente levá- gott összes tinó 35 %-át, a termelők, ha arra igényt nyújtanak be, a különleges támogatás mellett további támogatásra (szezonalitást csökkentő támogatás) válhatnak jogosulttá. Azonban ha Írországban vagy Észak- Írországban mindkét fent említett intervenciós arányt elérték, a támogatást Írországban és Észak-Írországban alkalmazni kell. E cikk alkalmazásában az Egyesült Királyságot és Észak- Írországot külön entitásnak kell tekinteni. (2) E támogatás összegét a következőképpen állapítják meg: – egy adott év első 15 hetében levágott állatok után 72,45 euró állatonként, – egy adott év 16. és 17. hetében levágott állatok után 54,34 euró állatonként, – egy adott év 18–21. hetében levágott állatok után 36,23 euró állatonként, – egy adott év 22. és 23. hetében levágott állatok után 18,11 euró állatonként. (3) Ha az (1) bekezdés b) albekezdésében szereplő arányt figyelembe véve az (1) bekezdés utolsó előtti nem érik el, mondatát, azok a tagállamok, amelyeknek termelői korábban kaptak szezonalitást csökkentő támogatást, úgy dönthetnek, hogy ezt a támogatást a (2) bekezdésben megállapított összegek 60 %-áig kifizetik. Ebben az esetben az érintett tagállam: a) dönthet úgy, hogy ezt a támogatást a kérdéses időszakok közül csak az első kettőre vagy háromra fizeti ki; b) az intézkedést pénzügyileg azáltal semlegesíti, hogy ugyan- abban a költségvetési évben megfelelően csökkenti: – az abban a tagállamban a tinókra járó különleges tá- mogatás második korosztályra megállapított összegét, és/ vagy – a 2. szakasz szerint fizetendő kiegészítő kifizetéseket, és tájékoztatja a Bizottságot az alkalmazott csökkentő intézke- désről. Ezen intézkedés alkalmazásában Írország és Észak-Írország egy entitásnak tekintendő az (1) bekezdés a) albekezdésében szereplő arány kiszámításakor, és ebből következően a támoga- tásra való jogosultság megítélésekor. Annak megállapítására, hogy az e cikkben szereplő (4) százalékos arányokat meghaladták-e, a támogatásra jogosultnak minősülő állat levágásának évét megelőző második évben történt vágásokat kell figyelembe venni. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 347 E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. (5) cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. A támogatás összegét támogatható állatonként a követ- (4) kezőképpen állapítják meg: 3. a l s z a k a s z – a 2001-es naptári évre 182 euró, – a 2000-es naptári évre 163 euró, Anyatehénre vonatkozó támogatás euró. – a 2002-es naptári évre és az azt követő naptári évekre 200 6. cikk (5) A tagállamok állatonként maximum 50 euró kiegészítő nemzeti anyatehénre vonatkozó támogatást fizethetnek, feltéve hogy ez nem vezet hátrányos megkülönböztetéshez az érintett ország állattenyésztői között. A gazdaságában anyateheneket tartó termelő, ha ilyen (1) igényt nyújt be, jogosultnak minősülhet anyatehén tartásáért járó támogatásra (anyatehénre vonatkozó támogatás). A támo- gatás éves támogatás formájában, naptári évenként és termelőn- ként az egyéni felső határon belül jár. Az anyatehénre vonatkozó támogatás minden olyan (2) termelőnek jár, aki a) az igény beadásának napjától számított 12 hónapig nem szállít ki tejet vagy tejterméket a gazdaságából. A gazdaságból közvetlenül a fogyasztónak kiszállított tej vagy tejtermék azonban nem akadálya a támogatás kifizeté- sének; b) annyi tejet vagy tejterméket szállít ki, amennyinek a 3950/92/EGK rendelet 4. cikke szerint a gazdaságra számí- tott referenciamennyisége a 120 000 kg-ot nem haladja meg. Azonban a tagállamok általuk meghatározott objektív kritériumok alapján dönthetnek úgy, hogy ezt a mennyiségi korlátot megváltoztatják vagy megszüntetik, feltéve hogy az igény benyújtásának napjától számított hat egymást követő hónapban a fenti termelő által tartott anyate- henek száma legalább 80 %-a, az üszők száma legalább 20 %-a annak az anyatehén-, illetve üszőszámnak, amelyre a termelő a támogatást igényelte. Az első albekezdés a) és b) pontja alkalmazásában az állatok számának meghatározásához azt, hogy egy tehén anyatehén- állományhoz vagy tejelő állományhoz tartozik-e a kedvezmé- nyezettnek a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, rendelet (1) 16. 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi cikkének (3) bekezdése szerint meghatározott egyéni referencia- mennyisége alapján, valamint az átlagos tejhozam alapján álla- pítják meg. A termelő támogatásra való jogosultságát a 7. cikk foga- felső határ alkalmazása (3) lommeghatározása szerinti egyéni korlátozza. rendelkezések megállapításáról Azoknál a gazdaságoknál, amelyek a strukturális alapokra vonatkozó általános szóló, június 21-i 1251/1999/EK tanácsi rendelet (2) 3. és 6. 1999. cikkének fogalommeghatározása szerinti régióban helyezkednek el, állatonként a kiegészítő támogatás első 24,15 euróját az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garan- ciarészlege fedezi. Olyan tagállamok esetében, ahol a szarvasmarha-populáción belül az anyatehenek aránya olyan magas, hogy legalább a tehenek teljes számának 30 %-át eléri, és legalább a levágott hímivarú szarvasmarhák 30 %-a az S és E profilú osztályhoz tartozik, az EAGGF Garanciarészlege a kiegészítő támogatást teljes egészében fedezi. A fenti százalékos arányok meghala- dását a támogatás fizetésének évét megelőző két év átlagának alapján állapítják meg. (6) E cikk alkalmazásában csak húshasznú fajtához tartozó vagy húshasznú fajtával való keresztezésből született, és húster- melésre szánt borjak nevelésére tartott állományhoz tartozó üszőket lehet számításba venni. (7) A Bizottság a 43. cikkben leírt eljárásnak megfelelően fogadja el e cikk részletes alkalmazási szabályait, különösen a 3. cikkben szereplő anyatehén elv fogalommeghatározásával kapcsolatos szabályokat, és határozza meg az átlagos tejho- zamot. 7. cikk (1) 2000. január 1-jén az egyes termelők egyéni felső határa egyenlő lesz azokkal az anyatehénre vonatkozó támogatási jogokkal jogokkal), amelyekkel az adott termelő 1999. december 31-én a vonatkozó közösségi jogszabályoknak megfelelően rendelkezett, szükség szerint a (3) bekezdés szerinti módosítással. (támogatási (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 48. o. (2) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 1. o. 348 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet A tagállamok megteszik a szükséges (2) intézkedéseket annak biztosítására, hogy 2000. január 1-től a támogatási jogok összessége területükön ne haladja meg a II. mellékletben meghatározott nemzeti felső határokat és hogy a 9. cikkben említett nemzeti tartalékokat létrehozhassák. b) rendelkezhetnek arról, hogy a jogok átadása a gazdaság átadása nélkül közvetlenül a termelők közt történjék, vagy a nemzeti tartalék közbeiktatásával történjék. Ha a (2) bekezdésben szereplő módosítás a termelők (3) egyéni felső határainak csökkentését kívánja, azt ellentételezés fizetése nélkül teszik meg, és a döntést olyan objektív krité- riumok alapján hozzák meg, amelyek különösen a követ- kezőkre terjednek ki: – az az arány, amelynél a termelők egyéni felső határaikat használták a 2000-es évet megelőző három referenciaévben, (3) A tagállamok egy később meghatározandó időpontig engedélyezhetik a támogatási jogok olyan részeinek ideiglenes átruházását, amelyeket az érintett jogok birtokosai nem szándé- koznak felhasználni. E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. (4) cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. – beruházás vagy külterjes tartási program végrehajtása a E részletes szabályok elsősorban a következőkre vonatkoznak: marha- és borjúhúságazatban, – különleges természeti körülmények vagy a támogatás megvo- nását vagy csökkentett mértékű kifizetését eredményező szankciók legalább egy referenciaévben, – olyan rendelkezések, amelyek képessé teszik a tagállamokat a támogatási jogok átadásával kapcsolatos problémák megoldá- sára olyan esetekben, ha a termelők nem tulajdonosai annak a földterületnek, amelyen gazdaságuk elterül, és – további kivételes körülmények, amelyeknek hatására a támo- gatások legalább egy referenciaévben nem feleltek meg a megelőző évek során megállapított aktuális helyzetnek. – konkrét szabályok arra a minimális számra vonatkozóan, ami részleges átadás tárgyát képezheti. A (2) bekezdésben foglalt intézkedés alapján visszavont (4) támogatási jogokat törlik. E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. (5) cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. 8. cikk (1) Ha egy termelő gazdaságát eladja vagy egyéb módon másnak átadja, valamennyi anyatehénre vonatkozó támogatási jogát is átadhatja annak a személynek, aki a gazdaságot átveszi. Jogait részben vagy egészben más termelőknek a gazdaság átadása nélkül is átadhatja. Ha a támogatási jogokat a gazdaság átadása nélkül adja át, akkor az átadott jogok egy része, amely a 15 %-ot nem halad- hatja meg, ellentételezés fizetése nélkül annak a tagállamnak a nemzeti tartalékára száll vissza ingyenes újraelosztás céljára, amely tagállamban a gazdaság elhelyezkedik. (2) A tagállamok: a) megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a támogatási jogokat ne adják ki az olyan érzékeny területekről vagy régiókból, ahol a marhahús- és borjúhús- termelés a helyi gazdasági élet számára különösen fontos; 9. cikk Az egyes tagállamok fenntartják az anyatehénre vonat- (1) kozó támogatási jogok nemzeti tartalékát. jog, amelyet a 8. cikk (1) (2) Minden olyan támogatási bekezdése vagy más közösségi rendelkezés alapján vontak vissza, a nemzeti tartalékba kerül a 7. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül. A tagállamok nemzeti tartalékaikat arra használják fel, (3) hogy a tartalék határain belül támogatási jogokat juttassanak új betelepülőknek, fiatal farmereknek vagy más elsőbbséget élvező termelőknek. (4) E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. E szabályok különösen a következőkre vonatkoznak: – abban az esetben alkalmazandó intézkedések, ha egy tagál- lamban nem használják a nemzeti tartalékot, – fel nem használt, a nemzeti tartalékba visszakerült támoga- tási jogokra vonatkozó intézkedések. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 349 10. cikk b) egy hónaposnál idősebb, de hét hónaposnál fiatalabb borjak, ha a hasított test súlya 160 kg-nál kevesebb, (1) A 6. cikk (3) bekezdésétől eltérően azok a tagállamok, ahol az anyatehenek több mint 60 %-át az Európai Mezőgazda- sági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidék- fejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosítá- illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május sáról, 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelet (1) 18. cikke értelmében vett hegyvidéki területeken tartják, dönthetnek úgy, hogy az érintett tagállam által felállítandó nemzeti felső határokon belül külön kezelik az üszők után járó anyatehénre vonatkozó támo- gatást az anyatehénre vonatkozó támogatástól. Ez a külön nemzeti felső határ nem haladhatja meg az érintett II. mellékletében megállapított tagállamnak az e rendelet nemzeti felső határát. Az ott megadott nemzeti felső határ a külön nemzeti felső határral azonos összeggel csökken. Ha egy tagállamban, amely él az (1) bekezdés szerinti felhatal- mazással, az olyan üszők száma, amelyekre igénylést nyújtottak be, és amelyek kielégítik az anyatehénre vonatkozó támogatás elnyerésének követelményeit, meghaladja a külön nemzeti felső határt, akkor a támogatható állatok számát az adott évre termelőnként arányosan kell csökkenteni. feltéve hogy azokat egy később meghatározandó időtartamig a termelő tartotta. (2) A támogatás összegét a következőképpen állapítják meg: a) az (1) bekezdés a) albekezdésében meghatározott támogat- ható állatokra, állatonként: – a 2000-es naptári évben 27 euró, – a 2001-es naptári évben 53 euró, – a 2002-es naptári évben és az azt követő naptári években 80 euró; b) az (1) bekezdés b) albekezdésében meghatározott támogat- ható állatokra állatonként: (2) E cikk alkalmazásában csak a húshasznú fajta marha vagy húsmarhával való keresztezésből született üszők vehetők figyelembe. – a 2000-es naptári évben 17 euró, – a 2001-es naptári évben 33 euró, E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. (3) cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. – a 2002-es naptári évben és az azt követő naptári években 50 euró. 4. a l s z a k a s z Vágási támogatás 11. cikk A gazdaságában szarvasmarhákat tartó termelő, ha ilyen (1) igényt nyújt be, vágási támogatásra jogosultnak minősülhet. A támogatás az arra alkalmas állatok levágásakor vagy Közös- ségen kívüli országba való exportálásakor, később meghatáro- zandó nemzeti felső határokon belül jár. A vágási támogatásra a következők alkalmasak: a) bikák, tinók, tehenek és üszők nyolc hónapos kor felett; (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 80. o. Az (1) bekezdésben szereplő nemzeti (3) felső határokat tagállamonként, az (1) bekezdés a) és b) albekezdésében megha- tározott mindkét állatcsoportra külön-külön állapítják meg. Az egyes felső határok megegyeznek az e két csoporthoz tartozó olyan állatok számával, amelyeket 1995-ben az adott tagál- lamban levágtak, ha a levágott állatok számához hozzáadják a Közösségen kívüli országokba exportált állatok számát, az arra az évre vonatkozó Eurostat-adatok vagy a Bizottság által elfoga- dott egyéb közzétett hivatalos statisztikai adatok szerint. (4) Ha egy adott tagállamban az összes olyan állat száma, amelyre igénylést nyújtottak be az (1) bekezdés a) vagy b) albe- kezdésében meghatározott két állatcsoport tekintetében, és amely kielégíti a vágási támogatás elnyerésének követelményeit, meghaladja az arra a csoportra megállapított nemzeti felső határt, akkor az ahhoz a csoporthoz tartozó összes támogat- ható állat számát az adott évre termelőnként arányosan kell csökkenteni. E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. (5) cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. 350 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet 5. a l s z a k a s z – az állománysűrűségi kritérium helytelen alkalmazásának megelőzését teszik lehetővé. Állománysűrűség 12. cikk (1) A különleges támogatásra és anyatehénre vonatkozó támogatásra jogosultnak minősülő állatok összes számát beha- tárolja a gazdaságban évente és hektáronként két számosállat- egységben (SZÁE) megszabott állománysűrűség kritériumként való alkalmazása. Ezt az állománysűrűséget SZÁE egységekben a gazdasági állatok számára fenntartott szálastakarmányt termő területére vetítve kell kifejezni, ahol szálastakarmányt termelnek a gazdaságban tartott állatok számára. Azonban az állomány- sűrűségi kritérium alkalmazása alól mentesülnek a termelők, ha a birtokukon tartott és az állománysűrűség meghatározásánál figyelembe veendő állatok száma nem több, mint 15 SZÁE. A gazdaságban az állománysűrűség meghatározásánál (2) figyelembe kell venni: a) azokat anyateheneket a hímivarú szarvasmarhákat, és üszőket, juhokat és/vagy kecskéket, amelyekre támogatási igényt nyújtottak be, valamint azokat a tejelő teheneket, amelyek a termelőre kiosztott összes referenciamennyiségű tej előállításához szükségesek. Az állatok számát a III. mellékletben segítségével átváltási számítják át SZÁE-re; szereplő táblázat b) a takarmánytermő-területet, amely a gazdaságnak azt a terü- letét jelenti, amely az egész naptári év folyamán rendelke- zésre áll a szarvasmarhák, juhok és kecskék tartásához. A takarmánytermő-területbe nem számítandók bele: – épületek, erdők, tavak és utak, – olyan területek, amelyeket más közösségi támogatás elnyerésére alkalmas növényi kultúrák, vagy állandó kultúrák vagy kerti növények céljára használnak, kivéve az állandó legelőt, amelyre területi kifizetés jár e rendelet 17. cikke és az 1255/1999/EK rendelet 19. cikke alapján, – olyan területek, amelyek egyes számára létrehozott szántóföldi növények termelői rendszerben támogatásra jogosultnak minősülnek, amelyeket szárított takarmány és amelyek nemzeti vagy közösségi területpihentetési rend- szerbe tartoznak. rendszerben használnak, támogatási támogatási A takarmánytermő-területbe beszámítandók a megosztott hasz- nosítású területek és azok a területek, amelyeken vegyes kultú- rákat termesztenek. (3) E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. E szabályok különösen a következőket érintik: 6. a l s z a k a s z Extenzifikációs kifizetés 13. cikk (1) Különleges támogatásban és/vagy anyatehénre vonatkozó támogatásban részesülő termelők jogosultak lehetnek extenzifi- kációs kifizetésre. (2) Az extenzifikációs kifizetés összege 100 euró elnyert különleges támogatásonként és anyatehénre vonatkozó támoga- tásonként, feltéve hogy az érintett naptári évre vonatkozóan az érintett gazdaságban az állattartási sűrűség hektáronként 1,4 SZÁE vagy annál kevesebb. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy az extenzifikációs kifi- zetést a következőképpen fizetik: a) a 2000-es és a 2001-es naptári évekre vonatkozóan 33 euró összeget, ha az állománysűrűség hektáronként 1,6 SZÁE vagy több és 2,0 SZÁE vagy kevesebb, és 66 euró összeget, ha az állománysűrűség hektáronként 1,6 SZÁE-nél keve- sebb; b) a 2002-es és az azt követő naptári évekre vonatkozóan 40 euró összeget, ha az állománysűrűség hektáronként 1,4 SZÁE vagy több és 1,8 SZÁE vagy kevesebb, és 80 euró összeget, ha az állománysűrűség hektáronként 1,4 SZÁE-nél kevesebb. (3) A (2) bekezdés alkalmazásában: a) a 12. cikk (2) bekezdésének a) albekezdésétől eltérően, a gazdaságok állománysűrűségét az érintett naptári évben ott jelenlévő olyan hímivarú szarvasmarhák, tehenek és üszők, valamint juhok és/vagy kecskék figyelembevételével álla- pítják meg, amelyekre ugyanarra a naptári évre vonatkozóan igényt nyújtottak be. Az állatok számát a III. támogatási mellékletben közölt átváltási táblázat segítségével számítják át SZÁE egységekre. b) a 12. cikk (2) bekezdése b) albekezdése harmadik fordula- tának sérelme nélkül, szántóföldi növények az egyes termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról szóló, 1999. május 17-i 1251/1999/EK tanácsi I. mellékletének fogalommeghatározása szerinti szántóföldi terület nem tekinthető növények termesztésére használt „takarmánytermő-terület”-nek; rendelet (1) – a megosztott hasznosítású területekkel és olyan területekkel kapcsolatosak, amelyeken vegyes kultúrákat termesztenek, (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 1. o. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 351 c) az állománysűrűség számításánál figyelembe veendő takar- mánytermő-terület legalább 50 %-ban legelő legyen. A „legelő” fogalmát a tagállamok határozzák meg. A fogalom- tartalmaznia meghatározásnak legalább azt a kritériumot kell, hogy a legelő gyepterület, amelyet a helyi gazdálkodási gyakorlat szerint rendeltetésszerűen szarvasmarhák és/vagy juhok legeltetésére használnak. Ez azonban nem zárja ki a legelő azonos éven belüli vegyes hasznosítását (legeltetés, széna, szilázsfű). ahol (4) Az állománysűrűségre a (2) bekezdésben leírt követelmé- nyek sérelme nélkül a termelők, ha olyan tagállamokban működnek, az 1251/1999/EK rendelet 18. cikkének értelmében vett hegyvi- déki területen folyik, és gazdaságuk ilyen területen helyezkedik el, ott tartott tejelő teheneik után megkaphatják az extenzifiká- ciós kifizetést a (2) bekezdésben leírtak szerint. több mint 50 %-a tejtermelés a (5) A Bizottság a 43. cikkben leírt eljárás szerint: – elfogadja e cikk részletes alkalmazási szabályait, – ha szükséges, módosítja a (2) bekezdésben leírt összegeket, figyelembe véve elsősorban az előző naptári évben a kifize- tésre alkalmasnak minősült állatok számát. 2. szakasz Kiegészítő kifizetések 14. cikk (1) A tagállamok éves alapon kiegészítő kifizetést adnak területükön a termelőknek, a IV. mellékletben feltüntetett teljes körű összegek erejéig. E támogatásokat objektív kritériumok, elsősorban az ide vonatkozó termelési struktúrák és feltételek szerint adják oly módon, hogy biztosítsák a termelők közötti egyenlő elbánást és elkerüljék a piac és a verseny torzulásait. Továbbá ezek a támogatások nem kötődnek a piaci árak inga- dozásaihoz. (2) A kiegészítő kifizetések állatlétszám-alapú fizetés (15. cikk) és/vagy területi kifizetés (17. cikk) formájában nyújthatók. 15. cikk (1) Állatlétszám-alapú fizetést lehet nyújtani a) hímivarú szarvasmarhákra; b) anyatehenekre; c) tejelő tehenekre; d) üszőkre. Az állatlétszám-alapú fizetés nyújtható a 11. cikkben (2) foglaltak szerint járulékos összegként minden kapott vágási támogatás egységre, kivéve a borjúkat. Egyéb esetekben az állat- létszám-alapú fizetés nyújtása függ: a) a 16. cikkben leírt különleges állománysűrűségi követelmé- nyektől; b) a tagállamok által megállapított egyedi állománysűrűségi követelményektől. Az egyedi állománysűrűségi követelményeket a követ- (3) kezőképpen állapítják meg: – a 12. cikk (2) bekezdésének a) albekezdésében szereplő takar- mánytermő-terület alapján, kivéve azokat a területeket, amelyekre területi kifizetés jár a 17. cikknek megfelelően, – különösen figyelembe véve az érintett termelési típus környe- zeti hatását, a szarvasmarhanevelésre használt terület környe- zeti érzékenységét és azokat az intézkedéseket, amelyeket e terület környezetvédelmi helyzetének fenntartása vagy javí- tása érdekében foganatosítottak. 16. cikk Hímivarú szarvasmarhákra (1) állatlétszám-alapú fizetést naptári évenként az egyes tagállamokban legfeljebb olyan állat- számra lehet adni, amely: – megegyezik az érintett tagállam I. melléklet szerinti regionális felső határával, vagy – megegyezik azoknak a hímivarú szarvasmarháknak a számával, amelyekre 1997-ben támogatást fizettek, vagy – megegyezik az 1997. , 1998. és 1999. évben átlagosan levá- gott hímivarú szarvasmarháknak az Eurostat ezen évekre vonatkozó statisztikáiból vagy a Bizottság által elfogadott egyéb, ezen évekre vonatkozóan közzétett statisztikai infor- mációból származó számával. A tagállamok is rendelkezhetnek a hímivarú szarvasmarhák gazdaságonkénti számának az állatlétszám-alapú fizetés szem- pontjából történő behatárolásáról, mely létszámhatárt a tagál- lamok határozzák meg országos vagy regionális alapon. Csak a nyolc hónapnál idősebb hímivarú szarvasmarhák támo- gathatók. Ha az állatlétszám-alapú fizetést vágáskor teljesítik, a tagállamok határozhatnak úgy, hogy ezt a feltételt azzal helyet- tesítik, hogy a hasított test minimális súlya legalább 180 kg legyen. 352 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet (2) A 6. cikk (4) bekezdése és a 10. cikk szerint anyatehénre vonatkozó támogatásra jogosultnak minősülő tejelő tehenekre és üszőkre állatlétszám-alapú fizetést csak a 6. cikk (4) bekez- dése szerinti anyatehénre vonatkozó támogatás egységenként, mint kiegészítő összeget lehet nyújtani. Tejelő tehenekre állatlétszám-alapú fizetést csak mint a (3) gazdaságban hozzáférhető, támogatásra alkalmas referencia- mennyiség egy tonnájára számított, az 1255/1999/EK rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerint megállapított összeget lehet nyújtani. A 15. cikk (2) bekezdésének b) albekezdését nem kell alkal- mazni. Üszőkre vonatkozó állatlétszám-alapú fizetést a (2) (4) bekezdésben szereplők kivételével naptári évenként egy tagál- lamban legfeljebb olyan üszőszámra lehet adni, amely meg- egyezik az 1997. , 1998. és 1999. években átlagosan levágott üszőknek az Eurostat ezekre az évekre vonatkozó statisztikáiból vagy a Bizottság által elfogadott egyéb, ezekre az évekre vonat- kozóan közzétett statisztikai információból származó számával. 17. cikk Területi, hektáronkénti támogatás jár az olyan állandó (1) legelőre, (3) A hektáronként maximálisan adható területi kifizetés, beleértve az 1255/1999/EK rendelet 19. cikkéből következő területi kifizetést, nem lehet több, mint: – 210 euró a 2000-es naptári évben, – 280 euró a 2001-es naptári évben, – 350 euró a 2002-es naptári évben és az azt követő naptári években. 18. cikk A tagállamok 2000. január 1. előtt részletesen tájékoztatják a Bizottságot a kiegészítő kifizetés nyújtásával kapcsolatos nemzeti intézkedéseikről. A tagállamok ezen intézkedések vala- mennyi módosítását legkésőbb azok elfogadása után egy hónappal bejelentik a Bizottságnak. 19. cikk A tagállamok 2004. április 1. előtt részletes jelentést terjesz- tenek a Bizottság elé e szakasz végrehajtásáról. A Bizottság 2005. január 1. előtt értékeli e szakasz végrehaj- tását, és megvizsgálja a közösségi alapoknak a IV. melléklet szerinti elosztását a tagállamok között, különösen figyelembe véve a tagállamok részvételének alakulását a közösségi marha- hústermelésben. Ha szükséges, a Bizottság megfelelő javasla- tokat terjeszt a Tanács elé. a) amely az érintett naptári év folyamán a termelő rendelkezé- sére áll; 20. cikk b) amelyet nem használnak a 15. cikk (3) bekezdése szerinti sajátos állománysűrűségi követelmények teljesítésére; és E szakasz részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. c) amelyre vonatkozóan ugyanabban az évben nem igényeltek támogatást az egyes szántóföldi növények termelői számára létrehozott támogatási rendszerben, a takarmánytámogatási rendszerben és más állandó kultúrák vagy kerti növények közösségi támogatási rendszerében. Olyan régióban, amelyre területi kifizetés nyújtható, az (2) állandó legelő területe nem haladhatja meg az érintett regionális bázisterületet. 3. SZAKASZ Közös rendelkezések 21. cikk A regionális bázisterületeket a tagállamok állapítják meg, mint az 1995. , 1996. és 1997. években szarvasmarhák nevelésére rendelkezésre álló állandó legelő hektárjainak átlagos számát. E fejezet szerinti közvetlen kifizetésre a 820/97/EK rendelet szerint azonosított és nyilvántartott állatok minősülhetnek jogosultnak. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 353 22. cikk 24. cikk Az e fejezet szerinti közvetlen kifizetéseket, a szezonali- (1) tást csökkentő támogatást kivéve, akkor fizetik ki, amikor az ellenőrzések megtörténtek, de nem előbb, mint annak a naptári évnek október 16-án, amelyik naptári évre az igényt benyúj- tották. A közvetlen kifizetések 1. és 2. szakaszban leírt összegei a termelés, termelékenység és a piacok figyelembevételével a Szerződés 37. cikkének (2) bekezdésében leírt eljárással megvál- toztathatók. (2) Megfelelően indokolt kivételes esetektől eltekintve: – az e fejezet szerinti közvetlen kifizetéseket legkésőbb azt a naptári évet követő év június 30-án kifizetik, amelyik naptári évre az igényt benyújtották, – a szezonalitást csökkentő támogatást akkor fizetik ki, amikor az ellenőrzések megtörténtek, és nem később, mint annak a naptári évnek október 15-én, amelyik naptári évre az igényt benyújtották. 25. cikk Az e fejezetben előírt közvetlen kifizetések nyújtására fordított költség az 1258/1999/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében vett intervenciós intézkedésnek minősül. 23. cikk 2. FEJEZET használt maradékanyagot mutatnak (1) Ha egy termelő szarvasmarha-állományához tartozó egyedben a 96/22/EK tanácsi irányelv (1) alapján tiltott mara- dékanyagot, vagy a fenti törvény alapján engedélyezett, de tör- vényellenesen a 96/23/EK irányelvnek (2) megfelelően, vagy pedig ha nem enge- délyezett anyagot vagy terméket, vagy a 96/22/EK tanácsi irányelv szerint törvényellenesen tartott termelő gazdaságában találnak a anyagot vagy terméket bármely formában, a termelőt a fenti esetek feltárásának naptári évére kizárják az e részben rendelkezett összegekhez való hozzájutásból. engedélyezett, de ki jogsértés esetén a kizárási Ismételt időszakot az elkövetett cselekmény súlyosságától függően attól az évtől számított öt évre ki lehet terjeszteni, amikor az ismételt jogsértést felfedték. Az állatok tulajdonosa vagy gondozója részéről az (2) ellenőrzés elvégzése, vagy a maradványmegfigyelési tervek végrehajtásához szükséges mintavétel, vagy a 96/23/EK irányelv szerinti vizsgálatok és ellenőrzések során tapasztalható akadá- lyozás esetén az (1) bekezdés szerinti szankciókat kell alkal- mazni. E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság a 43. (3) cikkben foglalt eljárásnak megfelelően fogadja el. (1) Az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonat- kozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/22/EK tanácsi irányelv (HL L 125. , 1996. 5. 23. , 3. o. ). (2) Az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelv (HL L 125. , 1996. 5. 23. , 10. o. ). MAGÁN- ÉS INTERVENCIÓS RAKTÁROZÁS 26. cikk 2002. július 1-jétől magántárolási támogatás nyújtásáról (1) akkor lehet határozni, ha a nyilvántartásba vett közösségi piaci ár az 1208/81/EGK rendeletben előírt hasított kifejlett marhák közösségi osztályozási rendszere (a továbbiakban: közösségi rendszer) alapján alacsonyabb, és valószínűen alacsonyabb is marad, mint az alapár 103 %-a. (2) A közösségi rendszer alapján a hímivarú szarvasmarha R3 osztályú hasított testére megállapított alapára 2 224 euró/t. (3) Magántárolási támogatás adható kifejlett szarvasmarhák friss vagy előhűtött, hasított test, hasított féltest, kompenzált testnegyed, elülső és hátulsó negyed formában lévő húsára. A Tanács a Szerződés 37. cikkének (2) bekezdésében (4) megállapított eljárásnak megfelelően eljárva: – megváltoztathatja az alapárat, elsősorban annak szükséges- ségét véve figyelembe, hogy ezt az árat egy olyan szinten rögzítsék, amely hozzájárul a piaci árak stabilizálásához, de anélkül, hogy strukturális többletek képződéséhez vezetne a Közösségben, 354 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet – módosíthatja a (3) bekezdésben azoknak a termékeknek a (4) A 43. cikkben szereplő eljárás szerint: körét, amelyekre magántárolási támogatás adható. A Bizottság a 43. cikkében leírt eljárással fogadja el e (5) cikk részletes alkalmazási szabályait és dönt magántárolási támogatások nyújtásáról. 27. cikk vagy valamely tagállam egy (1) 2002. július 1-jétől az állami intervenciót akkor nyitják meg, ha két egymást követő hét időtartama alatt valamely tagál- lamban az 1208/81/EGK rendelet szerinti közösségi rendszer alapján nyil- vántartásba vett piaci átlagár nem éri el az 1 560 eurót tonnán- ként; ebben az esetben az intervenciós hivatalok a 0201 10 00 és a 0201 20 20–0201 20 50 KN-kódok alá tartozó közösségi eredetű friss vagy hűtött hús egy vagy több, később meghatáro- zandó kategóriáját, minőségét vagy minőségi osztályát vásárol- hatják fel. régiójában felvásárlásnál Az (1) bekezdés (2) csak olyan szerinti alkalmas ajánlat fogadható el, amely valamely tagállamban vagy valamely tagállam egy régiójában nyilvántartásba vett piaci átlagárral megegyezik vagy annál alacsonyabb, és amelyet egy összeggel objektív növeltek meg. alapján meghatározandó kritériumok (3) A felvásárlási árat és az intervencióra elfogadott mennyi- ségeket pályázati eljárással határozzák meg, és ezeket külön- leges körülmények esetén tagállamonként vagy tagállamon belüli régiónként a nyilvántartásba vett piaci átlagár alapján rögzíteni lehet. A pályázati eljárásnak minden érintett személy részére egyenlő esélyt kell biztosítaniuk. A pályázatokat, ahol szükséges, kereskedelmi struktúrák figyelembevételével megha- tározott termékleírások alapján nyitják meg. – határozzák meg az intervencióra alkalmas termékeket, kate- góriákat, minőségeket és minőségi csoportokat, – rögzítik a felvásárlási árakat és az intervencióra elfogadott mennyiségeket, – állapítják meg a (2) bekezdésben említett növelés mértékét, – határozzák meg e cikk részletes alkalmazási szabályait, – fogadják el az ezeknek az intézkedéseknek a végrehajtásához szükséges átmeneti rendelkezéseket. A Bizottság dönt: – a felvásárlás megnyitásáról, ha az (1) bekezdés szerinti feltétel két egymást követő héten keresztül teljesül, – a felvásárlás lezárásáról, ha az (1) bekezdés szerinti feltétel legalább egy héten keresztül már nem teljesül. 28. cikk Az intervenciós hivatalok által e rendelet 27. és 47. cikke (1) és a 805/68/EGK rendelet 5. és 6. cikke rendelkezései szerint felvásárolt termékek elhelyezése úgy történik, hogy elkerüljék a piac bármiféle megzavarását és biztosítsák az árukhoz való egyenlő hozzáférést és az egyenlő elbánást a beszerzők részére. (2) E cikk részletes alkalmazási szabályait, elsősorban az eladási árakra, a raktározásból való kibocsátás feltételeire, és ahol szükséges, az intervenciós intézmények által felvásárolt termékek feldolgozására vonatkozóan a Bizottság fogadja el a 43. cikkben leírt eljárás szerint. II. CÍM KERESKEDELEM HARMADIK ORSZÁGOKKAL 29. cikk (1) Az 1. cikk (1) bekezdésének a) albekezdésében felsorolt termékek bármelyikének a Közösségbe való importja behozatali engedély bemutatásához kötött. Az 1. cikk (1) bekezdésének b) albekezdésében felsorolt termékek bármelyikének a Közösségbe való importját és az 1. cikk (1) bekezdésének a) és b) albekezdésében felsorolt termékek Közösségből való exportját behozatali vagy kiviteli engedély bemutatásához lehet kötni. Az engedélyeket a tagállamok minden kérelmező részére kiadják, tekintet nélkül azok telephelyére a Közösségen belül, és a 32. és 33. cikk alkalmazása érdekében hozott intézkedések sérelme nélkül. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 355 A behozatali és a kiviteli engedélyek a Közösség egész területén érvényesek. Ezen engedélyek kiadása biztosíték letételéhez kötött, amely garantálja, hogy a termékeket az engedély érvé- ideje alatt importálják vagy exportálják; amennyiben nyességi az import vagy export ezen idő alatt nem vagy csak részben történik meg, a biztosíték – a vis major eseteit kivéve – teljesen vagy részben elkobzásra kerül. (4) A Bizottság e cikk alkalmazásának részletes szabályait a 43. cikkben leírt eljárás szerint fogadja el. E részletes szabályok elsősorban a következőket írják elő: a) azokat a termékeket, amelyekre a mezőgazdasági megálla- podás 5. cikkében foglaltak szerint kiegészítő importvámot lehet alkalmazni; (2) E cikk részletes alkalmazási szabályait a Bizottság fogadja el a 43. cikkben leírt eljárás szerint. E szabályok elsősorban a következőkre vonatkozhatnak: b) az egyéb kritériumokat, amelyek annak biztosításához szük- ségesek, hogy az (1) bekezdést a mezőgazdasági megálla- podás 5. cikke szerint alkalmazzák. a) az engedélyek érvényességi ideje; b) azoknak a termékeknek a jegyzéke, amelyekre az (1) bekezdés második albekezdése szerint behozatali vagy kivi- teli engedély szükséges. 32. cikk 30. cikk Amennyiben e rendelet másképp rendelkezik, az 1. cikkben felsorolt termékekre a közös vámtarifában szereplő vámtéte- leket kell alkalmazni. 31. cikk (1) Olyan káros hatások megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében, amelyek a Közösségben a piacon megjelenhetnek egyes, az 1. cikkben felsorolt termékek importjának eredménye- képpen, egy vagy több ilyen termék importját a 30. cikkben leírt vámtétel mellett kiegészítő importvám fizetéséhez kötik, ha a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Forduló- jának keretében a Szerződés 300. cikkének megfelelően kötött mezőgazdasági megállapodás 5. cikkében foglalt feltételek telje- sülnek, kivéve ha az import vélhetően nem zavarja meg a közösségi piacot, vagy ha a hatások nem lennének arányosak a szándékolt célkitűzéssel. (2) Azon intervenciós árak, amelyek alatt kiegészítő vámot lehet kivetni, a Közösség által a Kereskedelmi Világszervezethez továbbított árak. Azt az intervenciós mennyiséget, amelyeknek túllépése a kiegé- szítő importvám kivetésének feltétele, elsősorban az (1) bekezdés szerinti káros hatás jelentkezésének vagy várható jelentkezésének évét megelőző három év során a Közösségbe érkezett import alapján határozzák meg. (3) A kiegészítő importvám kivetésénél figyelembe veendő importárakat a kérdéses szállítmány CIF importárai alapján határozzák meg. E célból a CIF importárakat ellenőrizni kell a termék reprezen- tatív világpiaci árával vagy a közösségi import piacon elért áraival való összehasonlítás útján. (1) Az 1. cikkben felsorolt termékeknek a Szerződés 300. cikkének megfelelően kötött egyezményekből vagy a Tanács a bármely más Bizottság nyitja meg és működteti a 43. cikkben leírt eljárással elfogadott részletes szabályoknak megfelelően. vámkontingenseit jogszabályából eredő Az 50 000 tonnás fagyasztotthúsimport-kontingenst illetően, amely a, és a KN-kódok alá tartozik, és amelyet feldolgozásra szánnak, a Tanács a Bizottság javaslatára minősített többséggel eljárva előírhatja, hogy a kontingens egészét vagy annak egy részét azonos mennyiségű minőségi hússal töltsék ki 4,375 átváltási arányt alkalmazva. A kontingensek ügyintézését az alábbi módszerek egyi- (2) kével vagy azok kombinálásával látják el: – az igények benyújtásának időbeli sorrendjén alapuló módszer („érkezési sorrend” elve), – az igények beérkezésekor a kért mennyiségek arányában történő elosztás módszere (az „egyidejű vizsgálat” módszerét alkalmazva), – a hagyományos kereskedelmi szerkezet figyelembevételén alapuló módszer (a „hagyományos importőrök/új belépők” módszerét alkalmazva). Más alkalmas módszert is el lehet fogadni. Az elfogadott módszerek legyenek alkalmasak arra, hogy elke- rüljenek mindenfajta megkülönböztetést érintett piaci szereplők között. az (3) Az elfogadott ügyintézési módszer szükség szerint adjon megfelelő nyomatékot a közösségi piac ellátási követelmé- nyeinek, és az e piac egyensúlyának megőrzése iránti igénynek, ugyanakkor lehetőleg építsen azokra a módszerekre, amelyeket korábban esetleg az (1) bekezdésben írtaknak megfelelő kontin- gensekre alkalmaztak, az Uruguay-i Forduló kereskedelmi tárgyalásainak részeként kötött megállapodásokból eredő jogok sérelme nélkül. 356 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet Az (1) bekezdésben említett részletes szabályok rendel- (4) keznek az éves kontingensekről, az év különböző szakaira elosztva, és meghatározzák az alkalma- zandó ügyintézési módszert, és adott esetben magukban foglalják a következőket: szükség szerint a) a termék jellegére, származására és eredetére vonatkozó garanciák; és b) az a) albekezdésben említett garanciákat hitelesítő okmá- nyok elismerése; és c) a behozatali engedélyek kibocsátásának feltétele és érvényes- ségi ideje. 33. cikk (1) Az 1. cikkben felsorolt termékek exportképessé tételéhez szükséges mértékben az e termékek világpiaci árfolyama és ára alapján és a Szerződés 300. cikkének megfelelően kötött megál- lapodásokból eredő határokon belül a fenti árfolyam vagy ár, valamint a Közösségen belüli ár közti különbséget export- visszaterítéssel lehet fedezni. A visszatérítés mellett exportálható mennyiségek elosztá- (2) sára elfogadandó módszer az, amely a) leginkább megfelel a termék jellegének és a kérdéses piaci lehetőséget adva a rendelkezésre álló források helyzetnek, lehető leghatékonyabb kihasználására, figyelembe véve a közösségi export hatékonyságát és szerkezetét, de nem ered- ményezve megkülönböztetést a nagyobb és kisebb piaci szereplők közt; b) számításba véve az ügyintézési követelményeket, ügyintézés szempontjából a legkevésbé nehézkes az érintett piaci szereplők számára; c) megelőz az érintett piaci szereplők közötti mindenfajta megkülönböztetést. (3) A visszatérítések az egész Közösségre nézve azonosak. A visszatérítéseket a Bizottság állapítja meg a 43. cikkben leírt eljárásnak megfelelően. A visszatérítések megállapítása tör- ténhet: a) rendszeres időközönként; b) emellett, és korlátozott mennyiségekre vonatkozóan, pályá- zati felhívással olyan termékeknél, amelyeknél ez az eljárás tűnik megfelelőnek. legalább Amennyiben nem pályázat útján állapítják meg, háromhavonta egyszer meg kell állapítani azoknak a termékek- nek a jegyzékét, amelyekre export-visszatérítés jár, és a visszaté- rítés összegét. A visszatérítés összege azonban három hónapon túl is azonos szinten maradhat, és ha szükséges, a Bizottság a tagállam kezdeményezésére valamely közbeeső időszakban is módosíthatja azt. hivatalból vagy A visszatérítés megállapításakor a következőket veszik (4) figyelembe: a) a fennálló helyzetet és a jövőbeni alakulást a következőkre nézve: – a marhahús- és borjúhúságazat termékeinek ára és hozzá- férhetősége a közösségi piacon, – a marhahús- és borjúhústermékek ára a világpiacon, b) a marhahús- és borjúhúspiac közös szervezésének céljait, vagyis az egyensúly biztosítását és az árak, illetve a kereske- delem természetes fejlődését ezen a piacon; c) a Szerződés 300. cikkének megfelelően kötött megállapodá- sokból eredő korlátokat; d) annak szükségességét, hogy a közösségi piac zavarait elke- rüljék; e) a tervezett exportok gazdasági vonatkozásait. Rendeltetési hely szerint változhatnak, ha a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges körülményei ezt szükségessé teszik. Ugyancsak különösen számításba veszik annak szükségességét, hogy egyensúly jöjjön létre a harmadik országokba exportált feldolgozott termékek gyártásában a közösségi alaptermékek felhasználása és az ezekből az országokból belső feldolgozásra beengedett termékek felhasználása között. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 357 Az (1) bekezdésben felsorolt Közösségen belüli árak (5) meghatározásakor a következőket veszik figyelembe: Továbbá az élő állatok exportjára járó visszatérítés az állatvéde- lemre és különösen az állatok szállítás alatti védelmére a közös- ségi jogban előírt rendelkezések betartásához kötött. – a reprezentatív közösségi piacokon uralkodó árakat, – az export esetén uralkodó árakat. Az (1) bekezdésben felsorolt nemzetközi kereskedelmi árak meghatározásakor a következőket veszik figyelembe: – a harmadik országok piacain uralkodó árakat, – a harmadik országokban a harmadik országokból történő import legkedvezőbb árait, – az exportáló harmadik országokban nyilvántartott termelői árakat, adott esetben az állami szubvenció figyelembevéte- lével, – a közösségi határparitásos kínálati árakat. Visszatérítés csak igény benyújtása és a vonatkozó kiviteli (6) engedély bemutatása mellett jár. Az 1. cikkben felsorolt (7) termékek exportjára alkalma- zandó visszatérítés megegyezik az engedélykérelem benyújtá- sának napján alkalmazandó visszatérítéssel, és differenciált visszatérítés esetén az ugyanazon a napon alkalmazandó vissza- térítéssel: a) az engedélyen megjelölt rendeltetési helyre vonatkozóan; vagy b) a tényleges rendeltetési helyre vonatkozóan, ha az eltér az engedélyen feltüntetett rendeltetési helytől. Ilyen esetben az alkalmazandó összeg nem haladhatja meg az engedélyen feltüntetett rendeltetési helynek megfelelő összeget. Megfelelő intézkedéseket lehet tenni az e bekezdés rugalmas rendelkezéseivel való visszaélések megelőzésére. lehet A (6) és (7) bekezdéstől a 43. cikkben leírt eljárás szerint (8) termékek tekinteni olyan, az 1. cikkben felsorolt el esetében, amelyekre élelmiszersegély-akciók keretében visszaté- rítést fizetnek. (9) A visszatérítést akkor fizetik, ha igazolták, hogy – a termékek közösségi eredetűek, – a termékeket a Közösségből exportálták, és – differenciált visszatérítés esetén a termékek eljutottak az engedélyen feltüntetett rendeltetési helyre vagy más olyan rendeltetési helyre, amelyre a visszatérítést megállapították, a (3) bekezdés b) albekezdésének sérelme nélkül. E szabály alól kivételt lehet tenni a 43. cikkben leírt eljárással, feltéve hogy egyenértékű garanciákat nyújtó feltételeket írtak elő. (10) A (9) bekezdés első francia bekezdésének sérelme nélkül, ha a 43. cikkben megállapított eljárással ilyen eltérést nem engedélyeztek, harmadik országból importált és harmadik országba re-exportált termékekre visszatérítés nem fizethető. (11) A szerződés 300. cikkének megfelelően kötött egyez- ményekből eredő mennyiségi korlátozások betartását az ott rendelkezett referenciaidőszakra kibocsátott, az érintett termé- kekre vonatkozó kiviteli engedélyek alapján biztosítják. A több- oldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulója keretében vállalt kötelezettségek betartására való tekintettel a referencia- időszak vége nem befolyásolja a kiviteli engedélyek érvényes- ségét. (12) E cikk részletes alkalmazási szabályait, beleértve a ki nem osztott vagy fel nem használt exportálható mennyiségek újraelosztására vonathozó rendelkezéseket a Bizottság fogadja el a 43. cikkben megállapított eljárás szerint. A (9) bekezdés utolsó albekezdését illetően a kérelem tartalmaz- hatja a feltételeket is, elsősorban a harmadik országokba történő import eseten. 34. cikk (1) A Tanács a Bizottság javaslatára, minősített többséggel eljárva, a marhahús- és borjúhúspiac közös szervezésének különleges megfelelő működéséhez esetekben az 1. cikkben felsorolt termékekre vonatkozóan teljesen vagy részben megtilthatja az aktív vagy passzív feldol- gozással kapcsolatos intézkedéseket. szükséges mértékig, (2) Az (1) bekezdéstől eltérően azonban, ha az (1) bekez- désben szereplő helyzet kivételes sürgősséggel áll elő, és az aktív vagy passzív feldolgozással kapcsolatos intézkedések a közösségi piacot megzavarják, vagy vélhetően megzavarhatják, a Bizottság valamely tagállam kezdeményezésére vagy hiva- talból dönt a szükséges intézkedésekről; ezeket az intézkedé- seket, amelyek legfeljebb hat hónapig maradhatnak érvényben és azonnal alkalmazandók, bejelenti a Tanácsnak és a tagálla- moknak. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól érkezik megkeresés, a Bizottság annak kézhezvételétől számított egy héten belül meghozza határozatát. 358 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet (3) A Bizottság által elhatározott intézkedéssel kapcsolatban bármely tagállam a bejelentés napjától számított egy héten belül a Tanácshoz fordulhat. A Tanács, minősített többséggel eljárva a Bizottság határozatát jóváhagyhatja, módosíthatja vagy hatá- lyon kívül helyezheti. Ha a Tanács három hónapon belül nem jár el, a Bizottság határozatát hatályon kívül helyezettnek kell tekinteni. 35. cikk (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek vámbesorolá- sára a Kombinált Nómenklatúra értelmezésének általános szabá- lyait és alkalmazásának részletes szabályait kell alkalmazni. Az e rendelet alkalmazásának eredményeként nyert vámnómenkla- túra beépítésre kerül a közös vámtarifába. (2) Amennyiben e rendelet vagy a rendelet alapján elfogadott rendelkezések másképp nem rendelkeznek, a harmadik orszá- gokkal folytatott kereskedelemben tilos: – vámmal azonos hatású egyéb teher kivetése, – azzal azonos hatású mennyiségi korlátozás vagy intézkedés alkalmazása. 36. cikk Ha az import vagy az export következtében az 1. (1) termékek közül egynek vagy többnek az cikkben felsorolt esetében olyan komoly zavar vagy annak veszélye jelentkezik, amely várhatóan veszélyezteti cikkében kitűzött célokat, a harmadik országokkal folytatott kereskede- lemben megfelelő intézkedéseket lehet alkalmazni mindaddig, amíg a zavar vagy annak veszélye meg nem szűnik. a Szerződés 33. A Tanács minősített többséggel eljárva, a Bizottság javaslatára általános szabályokat fogad el e bekezdés alkalmazására, és meghatározza azokat a körülményeket és határokat, amelyek keretében a tagállamok védőintézkedéseket alkalmazhatnak. (2) Ha az (1) bekezdésben említett helyzet előáll, a Bizottság valamely tagállam kezdeményezésére vagy hivatalból eljárva dönt a szükséges intézkedésekről; ezeket az intézkedéseket, amelyeket azonnal alkalmazni kell, bejelenti a tagállamoknak. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól érkezik megkeresés, a Bizottság annak kézhezvételétől számított három munkanapon belül meghozza határozatát. A Bizottság által elhatározott intézkedéssel kapcsolatban (3) bármely tagállam a bejelentés napjától számított három munka- napon belül a Tanácshoz fordulhat. A Tanács késedelem nélkül összeül. A Tanács minősített többséggel eljárva módosíthatja vagy hatályon kívül helyezheti a kérdéses intézkedést attól a naptól számított egy hónapon belül, hogy azt elé beterjesz- tették. (4) Ezt a cikket a Szerződés 300. cikke (2) bekezdésének megfelelően kötött egyezményekből következő kötelezettségek figyelembevételével kell alkalmazni. III. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 37. cikk E cikk részletes alkalmazási szabályait a 43. cikkben leírt (2) eljárás szerint a Bizottság fogadja el. A tagállamok a szarvasmarhafélék árát és a szarvasmarhafélék húsának árát a Bizottság által a 43. cikk szerinti eljárással megállapított szabályok alapján veszik nyilvántartásba. 38. cikk Ha a Közösség piacán lényeges áremelkedést vagy áresést (1) regisztrálnak és ez a helyzet vélhetően folytatódni fog, megza- varva vagy zavarral fenyegetve a piacot, meg lehet tenni a szük- séges intézkedéseket. 39. cikk Figyelembe véve azokat a szabad árumozgást akadályozó korlá- tozásokat, amelyek az állatbetegségek terjedése elleni küzdelem során alkalmazott intézkedésekből erednek, az ilyen korlátozá- soktól sújtott piacot kivételes intézkedésekkel lehet támogatni a 43. cikkben leírt eljárásnak megfelelően. Ezeket az intézkedé- seket szigorúan csak olyan mértékben és annyi ideig lehet alkal- mazni, ahogyan és amíg az az adott piac támogatásához szük- séges. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 359 40. cikk (3) a) A Bizottság intézkedéseket fogad el, amelyeket azonnal Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, az 1. termékek termelésére és kereskedelmére a cikkben felsorolt Szerződés 87. , 88. és 89. cikkét kell alkalmazni. 41. cikk A tagállamok és a Bizottság közlik egymással az e rendelet betartásához szükséges információkat. A közlendő információk körét a 43. cikkben leírt eljárásnak megfelelően határozzák meg. Az adatok közlésének és megosztásának szabályait ugyanazzal az eljárással fogadják el. alkalmazni kell. bizottság véleményével, b) Amennyiben azonban ezek az intézkedések nincsenek összhangban a a Bizottság haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben: – a Bizottság azon intézkedések alkalmazását, amelyeket elfogadott, a fenti közlés időpontjától számítva legfel- jebb egy hónapra elhalasztja, azokat – a Tanács minősített többséggel, az előző francia bekezdésben említett határidőn belül eltérő határoza- tot hozhat. 42. cikk 44. cikk és Borjúhúspiaci Marha- (továbbiakban: „bizottság”) alakul, amely a tagállamok képviselőiből áll, elnöke pedig a Bizottság képviselője. Irányítóbizottság A bizottság foglalkozhat bármely más kérdéssel, amelyet elnöke hivatalból vagy egy tagállam képviselőjének kezdeményezésére elé beterjeszt. 43. cikk (1) Ha az e cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni, az ügyet a bizottság elnöke hivatalból vagy valamely tagállam kezdeményezésére terjeszti a bizottság elé. 45. cikk Az 1. cikkben felsorolt termékekre az 1258/1999/EK rendeletet és az annak végrehajtására elfogadott rendelkezéseket kell alkal- mazni. tervet A Bizottság képviselője intézkedési (2) terjeszt a bizottság elé. A bizottság a tervről olyan határidőn belül ad véleményt, amilyet az elnök az ügy sürgősségének megfelelően megállapít. A véleményt olyan többséggel adják ki, amilyet a Szerződés 205. cikkének (2) bekezdése a Tanács által a Bizottság javaslatára elfogadott határozatok esetére megállapít. A bizottságon belül a tagállamok szavazatait a fenti cikkben leírt módon súlyozzák. Az elnök nem szavaz. 46. cikk E rendeletet a Szerződés 33. és 131. cikkében leírt célok egy- idejű figyelembevételével kell alkalmazni. IV. CÍM ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 47. cikk 2002. (1) június 30-ig a (2) bekezdésben a 26. cikk (1) bekezdésével kapcsolatban hivatkozott termékeket az interven- ciós hivatalok lényegi áresések megelőzése vagy mérséklése céljából az e cikkben leírt rendelkezéseknek megfelelően fel- vásárolhatják. Ha a (3) bekezdésben leírt feltételek teljesülnek, a (2) 0201 10 00 és a 0201 20 20–0201 20 50 KN-kódok alá tartozó közösségi eredetű friss vagy hűtött hús egy vagy több, később meghatározandó kategóriájának, minőségének vagy minőségi osztályának az intervenciós hivatalok által egy vagy több tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában végzett felvásárlását pályázati úton lehet megszervezni azzal a céllal, hogy ésszerű támogatást biztosítsanak a piacnak, tekin- tettel a vágásokat illető szezonális fejlődésre. 360 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet Az ilyen felvásárlás a Közösség egészére vonatkoztatva legfel- jebb évi 350 000 tonnára terjedhet ki. közösségi osztályozási rendszer alapján nem éri el az interven- ciós ár 60 %-át; ilyen esetekben az érintett kategóriák felvásárlá- sára kerül sor abban a tagállamban vagy egy tagállamnak azokban a régióiban, ahol az árszint a fenti határ alatt van. A Tanács ezt a mennyiséget a Bizottság javaslatára minősített többséggel módosíthatja. eljárásokat A pályázati (3) felvásárolható minőségre vagy minőségi csoportra a (8) bekezdés szerint minden olyan esetben meg lehet nyitni, ha egy tagállamban vagy egy tagállam egy régiójában mindkét alábbi feltétel két egymást követő héten keresztül teljesül: valamennyi – a kifejlett szarvasmarhafélék hasított testének közösségi osztályozási rendszere alapján regisztrált közösségi piaci átla- gára alacsonyabb, mint az intervenciós ár 84 %-a, – egy vagy több tagállamban vagy egy tagállam régióiban a fenti skála alapján regisztrált piaci átlagár alacsonyabb, mint az intervenciós ár 80 %-a. Az intervenciós árat a következőképpen állapítják meg: – 2000. január 1-től június 30-ig 3 475 euró tonnánként, – 2000. ként, – 2001. ként. július 1-től 2001. június 30-ig 3 242 euró tonnán- július 1-től 2002. június 30-ig 3 013 euró tonnán- Felfüggesztik a pályázati (4) intézkedéseket egy vagy több minőségre vagy minőségi csoportra, ha a következő két helyzet bármelyike fennáll: – ha két egymást követő héten a (3) bekezdés szerinti két feltétel egyidejűleg nem teljesül, – ha a (2) bekezdésben leírt feltételek alapján az intervenciós felvásárlás a továbbiakban nem megfelelő. Az intervenciót akkor is megnyitják, ha két egymást (5) követő héten a két évnél fiatalabb, növendék, kasztrálatlan hímivarú állatok vagy a kasztrált hímivarú állatok közösségi piaci átlagára a kifejlett testére vonatkozó közösségi osztályozási rendszer alapján nem éri el az intervenciós ár 78 %-át, és ha valamely tagállamban vagy egy tagállam régióiban a két évnél fiatalabb, növendék, kasztrá- latlan hímivarú állatok vagy a kasztrált hímivarú állatok piaci testére vonatkozó átlagára a kifejlett szarvasmarha hasított szarvasmarhafélék hasított Ennél a felvásárlásnál, és a (6) bekezdés sérelme nélkül vala- mennyi ajánlat elfogadásra kerül. Az e bekezdés alapján felvásárolt mennyiségeket a (2) bekez- désben említett felvásárlási felső határ alkalmazása szempont- jából nem veszik figyelembe. (6) A (2) és (5) bekezdésben említett felvásárlási rendsze- rekben csak olyan ajánlatokat lehet elfogadni, amelyek meg- egyeznek a valamely tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában regisztrált és egy objektív kritériumok alapján meghatározandó összeggel megnövelt átlagárral, vagy annál alacsonyabbak. Az intervencióra (7) egyes minőségekre vagy alkalmas minőségi csoportokra vonatkozóan pályázati eljárással hatá- rozzák meg felvásárlási árakat és intervencióban elfogadott mennyiségeket. Különleges körülmények közt ezeket tagálla- monként vagy egy tagállamon belül régiónként a regisztrált piaci átlagár alapján lehet megállapítani. A pályázati eljárá- soknak valamennyi érintett személy részére egyenlő hozzáférést kell biztosítaniuk. A pályázatokat, szükség esetén a kereske- delmi struktúrák figyelembevételével meghatározandó termék- leírások alapján hirdetik meg. (8) A 43. cikkben leírt eljárás keretében: – határozzák meg az intervencióra alkalmas termékkategóriá- kat, minőségeket és minőségi csoportokat, – döntenek a pályázatok megnyitásáról és újramegnyitásáról, valamint azok felfüggesztéséről a (4) bekezdés utolsó francia bekezdésében említett esetben, – megállapítják a felvásárlási árakat és az intervencióban elfo- gadott mennyiségeket, – meghatározzák a (6) bekezdésben említett növelés összegét, – elfogadják e rendelet végrehajtási elsősorban azokat, amelyeknek célja a piaci árak lefelé tartó spirális mozgásának megakadályozása, eljárásait, 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 361 – elfogadnak minden olyan átmeneti rendelkezést, ami ezen intézkedések végrehajtásához szükséges. A Bizottság dönt: – az intervenció megnyitásáról az (5) bekezdés szerint, és annak felfüggesztéséről, az idézett bekezdésben leírt feltételek közül egy vagy több már nem áll fenn, – a felvásárlás megszüntetéséről a (4) bekezdés első francia bekezdése szerint. 48. cikk 2002. június 30-ig lehet dönteni magántárolási támoga- (1) tásról a 26. cikk (3) bekezdése szerint. A Bizottság a 43. cikkben leírt eljárással elfogadja a támogatásra vonatkozó részletes alkalmazási (2) magántárolási szabályokat és dönt a magántárolási támogatásról. (2) A 805/68/EGK rendeletre való hivatkozások helyébe az e rendeletre való hivatkozások lépnek az V. mellékletben foglalt megfelelési táblázat szerint. 50. cikk A Bizottság a 43. cikkben leírt eljárással elfogadja: – a 805/68/EGK rendeletben elrendelt szabályozásról az e rendeletben megállapított szabályozásra való áttérés meg- könnyítéséhez szükséges intézkedéseket, – a különleges gyakorlati problémák megoldásához szükséges intézkedéseket. Ezek az intézkedések megfelelően indokolt esetben a rendelet bizonyos részeitől eltérhetnek. 51. cikk 49. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detésének napján lép hatályba. A 805/68/EGK, a 989/68/EGK, a 98/69/EGK és az (1) 1892/87/EGK rendeletek hatályukat vesztik. Ezt a rendeletet 2000. január 1-jétől kell alkalmazni, kivéve a 18. cikket, amelyet e rendelet hatálybalépésétől alkalmazni kell. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. május 17-én. a Tanács részéről az elnök K. -H. FUNKE 362 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet I. MELLÉKLET KÜLÖNLEGES TÁMOGATÁS A tagállamok 4. cikk (4) bekezdésében szereplő regionális felső határai Belgium Dánia Németország Görögország Spanyolország Franciaország Írország Olaszország Luxemburg Hollandia Ausztria Portugália Finnország Svédország Egyesült Királyság 235 149 277 110 1 782 700 143 134 713 999 1 754 732 (1) 1 077 458 598 746 18 962 157 932 423 400 175 075 (2) 250 000 250 000 1 419 811 (3) (1) A legutóbb a 2598/95/EK rendelettel (HL L 267. , 1995. 11. 9. , 1. o. ) módosított, az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében Fran- ciaország tengerentúli megyéinek javára egyedi intézkedések bevezetéséről szóló, 1991. december 16-i 3763/91/EGK rendeletben (HL L 356. , 1991. 12. 24. , 1. o. ) meghatározott különös szabályok sérelme nélkül. (2) Nem tartalmazza a legutóbb az 1461/95/EK rendelettel (HL L 144. , 1995. 6. 28. , 4. o. ) módosított, a Portugáliában jelenleg szántóföldi növénytermesztésbe vont földterületek külterjes állattenyésztési művelésre való átállításáról szóló, 1994. április 26-i 1017/94/EK rendeletben (HL L 112. , 1994. 5. 3. , 2. o. ) leírt külterjesítési programot. (3) Ezt a felső határt átmenetileg 100 000-rel meg kell növelni 1 519 811-re addig, amíg a hat hónapnál fiatalabb élőállatokat exportálni lehet. II. MELLÉKLET ANYATEHÉNRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁS A 7. cikk (2) bekezdésében említett, 2000. január 1-jétől alkalmazandó nemzeti felső határok Belgium Dánia Németország Görögország Spanyolország Franciaország (1) Írország Olaszország Luxemburg Hollandia Ausztria Portugália (2) Finnország Svédország Egyesült Királyság 394 253 112 932 639 535 138 005 1 441 539 3 779 866 1 102 620 621 611 18 537 63 236 325 000 277 539 55 000 155 000 1 699 511 (1) Nem tartalmazza a 3763/91/EGK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében foglalt egyedi felső határt. (2) Nem tartalmazza az 1017/94/EK rendelet 2. cikkében foglalt különleges tartalékot. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 363 III. MELLÉKLET A 12. és 13. cikkben hivatkozott számosállategység (SZÁE) megfelelési táblázat Hímivarú szarvasmarhafélék és üszők 24 hónapos kor felett; anyatehenek; tejelő tehenek Hímivarú szarvasmarhafélék és üszők 6 hónapos kortól 24 hónapos korig Juhok Kecskék 1,0 SZÁE 0,6 SZÁE 0,15 SZÁE 0,15 SZÁE IV. MELLÉKLET KIEGÉSZÍTŐ TÁMOGATÁSOK A 14. cikkben hivatkozott keretösszegek 2000 Belgium Dánia Németország Görögország Spanyolország Franciaország Írország Olaszország Luxemburg Hollandia Ausztria Portugália Finnország Svédország Egyesült Királyság (millió euróban kifejezve) 2002 és azt követő évek 26,3 7,9 58,9 2,5 22,1 62,3 20,9 43,7 2,3 16,9 8,0 4,1 4,1 6,1 42,5 39,4 11,8 88,4 3,8 33,1 93,4 31,4 65,6 3,4 25,3 12,0 6,2 6,2 9,2 63,8 2001 13,1 3,9 29,5 1,3 11,0 31,1 10,5 21,9 1,1 8,4 4,0 2,1 2,1 3,1 21,3 364 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet V. MELLÉKLET MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT 805/68/EGK rendelet E rendelet 1. cikk 2. cikk 4. cikk 1. cikk 2. cikk – 4a cikk első és második francia bekezdés 3. cikk a) és b) albekezdés 4b cikk (1) bekezdés 4b cikk (2) bekezdés első albekezdés 4. cikk (1) bekezdés 4. cikk (2) bekezdés 4b cikk (2) bekezdés második albekezdés 4. cikk (3) bekezdés a) albekezdés 4b cikk (3) bekezdés, a harmadik albekezdés a) pontja 3. cikk c) albekezdés 4b cikk (3a) bekezdés 4b cikk (4) bekezdés 4b cikk (5) bekezdés 4b cikk (7a) bekezdés 4b cikk (8) bekezdés 4c cikk (1) bekezdés második albekezdés – – 4. cikk (6) bekezdés – 4. cikk (8) bekezdés 5. cikk (4) bekezdés 4c cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés 5. cikk (1) bekezdés második albekezdés 4c cikk (2) bekezdés második albekezdés 4c cikk (2) bekezdés harmadik albekezdés 5. cikk (2) bekezdés 5. cikk (4) bekezdés 4c cikk (3) bekezdés harmadik albekezdés 5. cikk (3) bekezdés harmadik albekezdés 4c cikk (4) bekezdés 5. cikk (5) bekezdés 4d cikk (1) bekezdés első mondata 6. cikk (1) bekezdés első mondata 4d cikk (1a) bekezdés – 4d cikk (2) bekezdés első mondata 6. cikk (3) bekezdés 4d cikk (3a) bekezdés 4d cikk (5) bekezdés – 6. cikk (2) bekezdés a) albekezdés 4d cikk (6) bekezdés első albekezdés 6. cikk (2) bekezdés b) albekezdés első mondata 4d cikk (6) bekezdés második, harmadik és negyedik albe- kezdés – 4d cikk (6) bekezdés ötödik albekezdés 6. cikk (2) bekezdés második albekezdés 4d cikk (8) bekezdés második francia bekezdés 6. cikk (7) bekezdés 4e cikk (1) bekezdés, az első albekezdés első mondata 8. cikk (1) bekezdés első albekezdés 4e cikk (1) bekezdés, az első albekezdés második mondata 8. cikk (4) bekezdés, a második albekezdés második francia bekezdése 4e cikk (1) bekezdés második albekezdés 8. cikk (1) bekezdés második albekezdés 4e cikk (2) bekezdés 4e cikk (3) bekezdés 4e cikk (4) bekezdés 4e cikk (5) bekezdés 8. cikk (2) bekezdés 8. cikk (3) bekezdés – 8. cikk (4) bekezdés első albekezdés és a második albe- kezdés első francia bekezdése 4f cikk (4) bekezdés, a második albekezdés első és második francia bekezdése 9. cikk (4) bekezdés első és második albekezdés 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 365 805/68/EGK rendelet E rendelet 4g cikk (3) bekezdés 4g cikk (4a) bekezdés 4g cikk (5) bekezdés 4i cikk 4j cikk (1)–(3) bekezdés 4k cikk 4l cikk 5. cikk 6. cikk (1) bekezdés 6. cikk (2) bekezdés 6. cikk (3) bekezdés 6. cikk (4) bekezdés 6. cikk (5) bekezdés 6. cikk (6) bekezdés 6. cikk (7) bekezdés 6a cikk 7. cikk 8. cikk 9. cikk 10. cikk 11. cikk 12. cikk (2) bekezdés – 12. cikk (3) bekezdés – 23. cikk (1)–(3) bekezdés – 25. cikk – 47. cikk (2) bekezdés 47. cikk (3) bekezdés 47. cikk (4) bekezdés 47. cikk (5) bekezdés 47. cikk (6) bekezdés 47. cikk (7) bekezdés 47. cikk (8) bekezdés – – 48. cikk 29. cikk 30. cikk 31. cikk 12. cikk (1) bekezdése második albekezdés 32. cikk (1) bekezdés második albekezdés 12. cikk (2)–(4) bekezdés 13. cikk (1)–(3) bekezdése 32. cikk (2)–(4) bekezdés 33. cikk (1)–(3) bekezdés 13. cikk (4) bekezdés első és második albekezdés 33. cikk (4) bekezdés első és második albekezdés 13. cikk (5)–(12) bekezdés 33. cikk (5)–(12) bekezdés 14. cikk 15. cikk 16. cikk 22. cikk 22a cikk (1) bekezdése 22a cikk (2) bekezdése 22a cikk (3) bekezdése 23. cikk 24. cikk 25. cikk 26. cikk (1) bekezdése 26. cikk (2) bekezdése 27. cikk 28. cikk 29. cikk 30. cikk 30a cikk 31. cikk 32. cikk 33. cikk Melléklet II. melléklet 34. cikk 35. cikk 36. cikk – 38. cikk (1) bekezdése – 38. cikk (2) bekezdése 39. cikk 40. cikk 41. cikk 42. cikk – 43. cikk 44. cikk – 45. cikk – 46. cikk – – – –


title: 1999/439/CE: Decisão do Conselho, de 17 de Maio de 1999, respeitante à celebração do Acordo com a República da Islândia e o Reino da Noruega relativo à associação destes Estados à execução, à aplicação e ao desenvolvimento do acervo de Schengen

eurovoc_concepts:
Iceland
Norway
Schengen Agreement
application of EU law
association agreement (EU)

formats: html pdf print

text: 10. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 176/35 DECISˆO DO CONSELHO de 17 de Maio de 1999 respeitante (cid:224) celebra(cid:231)ªo do Acordo com a Repœblica da Isla(cid:136)ndia e o Reino da Noruega relativo (cid:224) associa(cid:231)ªo destes Estados (cid:224) execu(cid:231)ªo, (cid:224) aplica(cid:231)ªo e ao desenvolvimento do acervo de Schengen O CONSELHO DA UNIˆO EUROPEIA, (1999/439/CE) Tendo em conta o primeiro parÆgrafo do artigo 6. o do Protocolo, que integra o Acervo de Schengen no a(cid:136)mbito da Uniªo Europeia, anexo ao Tratado da Uniªo Europeia e ao Tratado que institui a Comunidade Europeia pelo Tratado de Amesterdªo, DECIDE: Artigo œnico (cid:201) aprovado o Acordo com a Repœblica da Isla(cid:136)ndia e o Reino da Noruega relativo (cid:224) associa(cid:231)ªo destes Estados (cid:224) execu(cid:231)ªo, (cid:224) aplica(cid:231)ªo e ao desenvolvimento do acervo de Schengen, incluindo os Anexos, o Acto Final, as declara(cid:231)ıes e a Troca de Cartas que o acompanham. O texto dos actos referidos no primeiro parÆgrafo acompanha a presente decisªo. Feito em Bruxelas, em 17 de Maio de 1999. Pelo Conselho O Presidente J. FISCHER