title: Opinion of the Economic and Social Committee on the '1999 Annual Economic Report: The EU economy at the arrival of the euro: promoting growth, employment and stability'

eurovoc_concepts:
European Union
development policy
economic policy
economic stabilisation
employment policy
monetary union

text: 22. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 209/53 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘1999 Annual Economic Report: The EU economy at the arrival of the euro: promoting growth, employment and stability’ (1999/C 209/13) On 22 January 1999 the European Commission decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 198 of the Treaty establishing the European Community, on the ‘1999 Annual Economic Report: The EU economy at the arrival of the euro: promoting growth, employment and stability’. The Section for Economic and Monetary Union and Economic and Social Cohesion, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 5 May 1999. The rapporteur was Mr Vasco Cal. At its 364th plenary session of 26 and 27 May 1999 (meeting of 27 May) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 86 votes in favour with six abstentions. 1. Introduction 1. 1. First and foremost, the Economic and Social Com- mittee stresses the importance of the Annual Economic Report under consideration: it is the first one to set out the ‘broad guidelines of the economic policies of the Member States and of the Community’ (provided for under Article 103 of the EC Treaty) in the third stage of economic and monetary union. The Committee is pleased that a large number of countries have qualified for monetary union, and hopes that Greece, and the countries which preferred to remain for the moment outside that union, will be able to join it soon. 1. 2. The 11 countries’ transition to a single currency — decided formally in early May 1998 — took place smoothly on 1 January 1999 and marks the opening of a period of stability in the euro zone and beyond. The enthusiasm with which the financial markets reacted initially to the birth of the euro is very significant. (1) Between the publication of the Annual Economic 1. 3. Report and the completion of the Committee’s work, important changes in trends have emerged with regard to the economic forecasts for 1999 and 2000, the Commission has presented its recommendation on the Broad guidelines of the economic policies, on 8 April 1999 the European Central Bank took an important monetary policy decision, and the German presidency has tabled a proposal on the European employment pact. All these factors have been taken into account in drawing up this opinion. 2. Economic situation and prospects 2. 1. The 1999 Annual Economic Report 2. 1. 1. The Commission points out that at the end of 1998 the countries of the European Union, including those which have not (yet) joined the economic and monetary union, had achieved a very high degree of convergence: — inflation is at its lowest for 30 years; — the budget deficit has fallen below 3 % of GDP (it has fallen from 6,1 % in 1993 to less than 2 % in 1998); — on the whole, the public debt is falling significantly, particularly in the countries where it is highest, such as Belgium and Italy; — exchange rate turbulence — at least between the countries participating in EMU — is a thing of the past thanks to the creation of the single currency; — long-term interest rates are converging towards a level around 4 %; the real interest rate — around 2 % — is the lowest for twenty years; — in macroeconomic terms, company profitability has exceeded the levels of the period of full employment of the 1960s. 2. 1. 2. Although 1. 7 million new jobs were created in 1998, the reduction in unemployment remains clearly insufficient (2) in the European Union. 2. 1. 3. Taken together, these are the fundamentals which — the international environment, economic policies and consumer confidence permitting — should make it possible to work towards a situation of stability and growth conducive to reducing unemployment substantially in ten years or so. 2. 1. 4. That said, the Asian crisis, which has extended to the countries of eastern Europe and is affecting Latin America, involves risks for the European Union. According to the 1999 Economic Report, this international situation compromises the European Union’s growth prospects. This is accompanied by an increasing sense of insecurity on the part of consumers and economic operators. (1) The Committee is currently preparing an own-initiative opinion on the single European currency’s first months of existence. (2) Although this varies considerably from one country to another and from one region to another. C 209/54 EN Official Journal of the European Communities 22. 7. 1999 2. 1. 5. In 1998 higher than expected growth of domestic demand more than compensated for the effects of the Asian crisis and the EU finished the year with growth of about 3 %. In 1999, however, the Commission forecasts that the slowdown in exports will also affect stockbuilding and invest- ment by companies, with a significant impact on growth prospects. Whilst it is true that the policy mix has been relaxed in reaction to slowing demand, it remains too passive vis-à-vis external shocks. 2. 1. 6. In principle, again according to the Commission, the EU must react to any threats by applying an appropriate policy mix, and particularly by macroeconomic measures. Efforts must be continued with regard to the labour market and structural policies, in the goods and services markets but also in the field of innovation at enterprise level. 2. 2. The spring 1999 forecasts for 1999-2000 (1) The table reproduced below clearly shows the 2. 2. 1. deterioration in economic prospects since the autumn 1998 forecasts, although this deterioration is in the final analysis very limited and largely anticipated. After the growth forecast for 1999 was reduced from 2. 2. 2. 2,7 % to 2,4 % in the autumn 1998 forecasts (included in the 1999 Economic Report), the spring 1999 forecasts lower this forecast further to 2,1 %. However, the most recent forecasts for 2000 still predict 2,7 % growth. (1) The European Economy — Supplement A — Economic trends — No. 4 — April 1999. Main features of spring 1999 forecasts — EU-15(a) GDP growth Investment in equipment Employment Unemployment (c) Inflation (d) Government deficit (% GDP) Government debt (% GDP) Current account balance (% GDP) p. m. GDP growth EUR-11 Spring 1999 Difference with Autumn 1998 (b) 1996 1997 1998 1999 2000 1999 2000 1,8 3,9 0,3 10,9 2,7 − 4,1 72,8 0,9 1,6 2,7 5,0 0,5 10,6 2,1 − 2,3 71,7 1,5 2,5 2,9 8,4 1,1 10,0 1,5 − 1,5 69,7 1,2 3,0 2,1 3,8 0,8 9,6 1,3 − 1,5 68,6 0,9 2,2 2,7 5,3 0,8 9,2 1,6 − 1,3 67,0 0,9 2,7 − 0,3 − 1,4 − 0,1 0,1 − 0,4 0,1 − 0,3 − 0,5 − 0,4 − 0,1 − 0,8 − 0,1 0,2 − 0,2 0,1 − 0,2 − 0,5 − 0,2 (a) real annual percentage change unless otherwise stated. (b) A ‘+’ (‘-’) sign means a higher (lower) positive figure or a lower (higher) negative one compared with Spring 1999. (c) percentage of the labour force. (d) private consumption deflator. Source: European Commission. 2. 2. 3. The Commission is a little less pessimistic about the international situation than in the past: the Brazilian financial crisis does not seem to be spreading through the region, the south-east Asian countries are beginning to see the end of their economic nightmare and some of their national currencies are recovering, a recovery seems likely in Japan from the second half of this year onwards, and above all growth in the United States has not yet begun its soft landing and continues to rise (see point 3. 4 below). whose trends had been largely expected for some months — calls upon: — the Member States to pursue a policy of fiscal consolidation in accordance with the stability and growth pact; 2. 3. The Commission recommendation of 30 March 1999 on the ’Broad Guidelines of the Economic Policies’ (2) 2. 3. 1. The Commission — basing itself on the 1999 Annual Economic Report and the Spring 1999 economic forecasts, — the social partners to negotiate wage increases which are not so high as to threaten price stability or the profitability of firms, but which are sufficiently high to raise real wages enough to boost consumer demand, within the context of increasing productivity; (2) COM(1999) 143 final. so as to enable the European Central Bank to contribute under Article 105 of the EC Treaty to growth and job creation without threatening price stability. 22. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 209/55 2. 3. 2. The Commission therefore calls on all the players, including the social partners, to engage in a wide-ranging dialogue at all levels, so as to do everything possible to create jobs and reduce unemployment. 3. 2. The Committee broadly shares the Commission’s views on responsibility for the conduct of economic policy in the European Union. The ESC takes the view that the main players in the fiscal, wage and monetary policy areas must make a combined effort to put into practice a dynamic strategy to achieve growth and job creation: 2. 3. 3. The coordination of macroeconomic policies must go hand in hand with structural measures in the markets for goods and services, capital and labour, in accordance with the European employment pact launched in Vienna. The Commission calls for an increase in investment, 2. 3. 4. including investment at Community level (trans-European networks), and through partnerships between governments and private enterprise, as advocated by the Economic and Social Committee. 2. 3. 5. For the first time the Commission makes special recommendations to all the Member States. Those belonging to the euro zone are called upon to continue their consoli- dation efforts in the spirit of the stability and growth pact and the others are called upon to persevere with convergence with a view to early membership of the economic and monetary union. Depending on their starting point, all must continue to implement measures to restructure their economies in the direction called for by the Luxembourg and Cardiff processes. 2. 4. ECB action of 8 April 1999 2. 4. 1. On 8 April the European Central Bank lowered its interest base rate by half a percentage point, from 3 to 2,5 %. The Economic and Social Committee had been sending signals for such a change for several months, and is pleased with the ECB decision. The ECB has given no monetary policy reason, but has determinedly shouldered its responsibility under Article 105 of the EC Treaty, referring to the current prospects for growth and job creation in the Community. It is entirely clear that the ECB took its decision quite independently. 3. The Economic and Social Committee’s comments Unemployment, which still affects almost 10 % of the 3. 1. active population and remains higher in the case of certain categories such as women and young people and certain regions such as those undergoing agricultural or industrial restructuring, remains at an unacceptable level (1), despite declarations of principle on the priority to be accorded to jobs. (1) The Committee is currently preparing an own-initiative opinion on the single European currency’s first months of existence. — fiscal policy, pursued by the Member States and monitored through the procedures laid down in Article 104a, b and c, has not yet, despite considerable progress on consolidation, achieved the stable state called for by the stability and growth pact. As a result, the governments can allow the automatic stabilisers to come into play in those countries which have achieved (or almost achieved) balanced budgets, but in the others (the three largest countries) they have more limited scope for manoeuvre; — wage policy, essentially a matter for management and labour (although the Member States remain important players, first as employers and then as joint managers of the labour market), has made a major constructive contribution to the policy mix, and thus assisted the ECB in its efforts to ensure monetary stability and the Member States in fiscal consolidation. It has made it possible to boost companies’ profitability to a higher level than that experienced in the period 1961-1973, although differences between regions and between sectors are considerable. Insofar as the rise in productivity allows, wage trends should continue to contribute to supporting private-sector consumption and boosting consumer confidence; — the monetary policy followed by the European Central Bank (ECB) aims first and foremost at price stability. Insofar as it is possible without endangering price stability, the ECB can however make a continuing, simultaneous, contribution to growth and job creation, in accordance with Article 105 which refers back to Article 2 of the Treaty. 3. 3. Among the three main players in Community macro- economic policy — the ECB for monetary policy, the Member States for fiscal policy and the social partners for wage policy — only the ECB can react quickly to an external threat. Its decision to lower the interest rate (by 0,5 % on 8 April) has an immediate effect on the cost of money but will not have its full impact on growth (0. 2 to 0,3 %) until the end of the year. Even though disturbances in the international environment were absorbed with relative ease in 1998, their impact on growth and employment is being felt in 1999, and new threats cannot be excluded since the Commission could not take the effects of the Kosovo war into account in the economic forecasts published on 30 March. 3. 3. 1. The Economic and Social Committee appreciates the Commission’s efforts to define a policy mix appropriate to the current situation, but regrets that the Commission does not develop in greater detail the risks which may arise and ways of dealing with them. C 209/56 EN Official Journal of the European Communities 22. 7. 1999 3. 4. The fact that economic forecasts have often been adjusted downwards in recent months makes the situation all the more serious. The Committee feels that the pessimism of certain research institutes, which has been widely reported and commented on in the media, is not likely to spur business leaders and consumers to invest and consume more. Moreover, the analysis of threats to growth prospects and job creation in the EU set out in the Commission’s 1999 annual economic report is too strongly influenced by the Commission’s concerns about the international environment. The Commission rec- ommendation of 30 March 1999 is more subtly phrased, since — while admitting that the problems in Russia and Latin America have not been solved — it recognises signs of recovery in Japan and South-east Asia and the continuing growth in the United States which remains the most important export market for the European Union. Not only has the USA resisted international economic turbulence, thanks to dynamic is also now calling for a European internal demand; contribution to stimulate the international economy. it including investment in human capital to develop the ‘learning society’, in order to improve conditions for growth and job creation. At Community level, an acceleration of the funding of trans-European network programmes could greatly aid this process. 3. 5. 1. This responsible fiscal policy, in conjunction with appropriate wage trends as described in point 3. 2 above, creates the conditions to ensure that the ECB’s monetary policy can make use of all the scope at its disposal — in the absence of inflationary pressures — to support growth and employment, as required by Articles 2 and 105 of the Treaty. By its decision of 8 April to lower its interest rates, the ECB has taken a step in the right direction, but it should perhaps do more to anticipate economic trends in order to send markets the right signals to boost confidence. In fact, 3. 4. 1. trade with non-Community countries accounts for less than 10 % of EU GDP. As in 1998 the EU more than compensated for the problems resulting from its relations with the Asian countries, for example by boosting domestic demand, everything possible should be done to stimulate internal demand and investment this year too (1). The birth of the euro and the establishment of a growth and employment strategy oblige the EU to take all the measures which, without endangering stability, would ensure the efficient operation of capital markets, so that capital inflows are translated into productive investment. 3. 4. 2. The flight of capital from non-Community countries in difficulty is matched by capital inflows into the United States and the European Union in search of greater security; this is likely to stimulate investment. Europe’s economic weight, reinforced by the advent of the euro, makes it impossible to go on using external excuses to justify poor internal performance. As an economic entity, Europe has great growth potential, and the Broad Economic Policy Guidelines should propose the measures necessary to realise this potential. 3. 5. The Committee realises that in fiscal policy terms the reduction of the Member States’ structural deficits does not yet entirely fulfil the requirements of the stability and growth pact, which reduces fiscal policy scope. Moreover, public expenditure should be redirected more towards investment, (1) See Opinion of the Economic and Social Committee of 2. 7. 1998 entitled ‘Europe as an economic entity — a political challenge’, OJ C 284, 14. 9. 1998. In 1998 industrial producer prices fell by 2,2 % in 3. 5. 2. the EU as a whole. In some countries the trend in consumer prices raises fears of deflationary tendencies. There are there- fore calls in those countries for a less rigid policy to stimulate demand and avert a recession. 3. 5. 3. In other countries where inflationary trends are gathering strength, stricter policies are being demanded. It goes without saying that the ECB must follow a monetary policy which takes the interests of all the EMU member states into account. 3. 6. The Committee calls upon the Commission to present in its annual report medium-term scenarios designed to assist the macroeconomic decision-making process. 3. 7. The Committee feels that the European Union must have a medium-term growth objective of at least 3,5 % in order to create enough jobs to reduce, in about 10 years, the current level of unemployment to 3 or 4 % and to raise the employment level to approaching 70 %, as proposed by the Commission in the autumn of 1997 in its first draft employ- ment policy guidelines. 3. 7. 1. This growth rate must be supported by a sustained increase in investment (by about 7 % per annum to move from the current 19 % to 22-23 % of GDP) in order to generate the jobs needed and to prevent the emergence of inflationary pressures as a result of lack of productive capacity. Long-term interest rates and the profitability of enterprises are currently favourable conditions. Still to be developed is a macro- economic policy which would allow sustainable growth and appropriate development of demand. This policy must be supported by economic reforms in accordance with the process initiated by the Cardiff Summit — reforms which seek to improve the competitiveness and operation of the markets in goods, services and capital. 22. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 209/57 3. 7. 2. In a number of Member States, public investment has suffered as a result of those countries’ efforts to meet the convergence criteria for entry into the third stage of EMU. The Committee therefore urges that fiscal policy should provide more incentive for investment. In particular, governments should encourage a partnership between public and private sectors as regards investment. 3. 7. 3. The Committee feels that everything possible should be done to support internal demand. Bearing in mind fiscal constraints and the redistributive role of the budget, a reduction of the tax burden on companies and also households could stimulate investment and boost the confidence of entrepreneurs and consumers. The Committee has for several years been calling for the authorisation, under certain con- ditions, in the Member States which so wish, of a reduction in VAT rates on products and services with a high labour content. The Committee is pleased that the Commission has presented a draft directive to this end, on which the Committee has issued a largely favourable opinion. (1) 3. 7. 3. 1. The Committee hopes that, after the rise in tax pressure (taxes and social security contributions as a percentage of GDP (2)) in the 1970s (about 36 % to 46 % of the GDP, mainly due to the fall in the number of contributors to the social security system and the rise in social expenditure), and after the stagnation in the tax pressure up to the middle of the 1990s, the opposite trend now prevails. According to the Commission’s forecasts, the tax pressure for the whole EU, which was 46,7 % in 1996, and 46,3 % in 1998, would be 45,7 % of the GDP in 2000, although the tax pressure in some Member States has not yet started to fall. The Committee hopes that the fall in revenue will not result in a reduction in social security payments, which are an essential part of the European social model. (3) 3. 8. The Economic and Social Committee still believes that economic growth is essential for job creation, but also takes the view that structural and labour market measures are important and necessary if there is to be a significant improvement in the employment situation. There must there- fore be an integrated approach to implementation of the Broad Economic Policy Guidelines and the Guidelines for employment policies (4). The Committee is glad that structural policies, which have hitherto been the exclusive preserve of the Member States, are now increasingly becoming a common concern, requiring coordination. involving: improvement of 3. 8. 1. The Committee takes the view that national action plans on employment should be based on the process begun in Luxembourg in 1997, the integration (through training etc. ), capacity for vocational development of the spirit of enterprise, and strengthening equal opportunity policies; the Vienna meeting in December 1998 supplemented this with: re-examining systems of tax and allowance advantages in order to encourage non-active people to take a job and employers to create jobs, encouraging older workers to take more part in the world of work, and encouraging social integration and equality of opportunity for disadvantaged groups. 3. 8. 2. Moreover, structural policy must ensure that growth also respects ecological imperatives. In some circumstances greater flexibility in working 3. 8. 3. conditions can make it easier to employ people. The Com- mittee feels that greater differentiation of wage costs could increase the employment-generating impact of growth. To avoid cutting the lowest wages even further and to counter the phenomenon of ‘working poor’, but also to stimulate demand and thus growth, the Committee supports the use of a measure, already advocated in Mr Delors’ White Paper, to reduce non-wage labour costs at the lower end of the wage scale to encourage firms to take on young and low-skilled workers. The Committee notes that the Commission returns to this question in its recommendation of 30 March 1999 on the Broad guidelines of the economic policies. 3. 8. 4. However, education, vocational training and lifelong training are vital weapons in the struggle against unemploy- ment. Bearing in mind that 20 % of unemployment is essen- tially cyclical, half of the remaining 80 % could be eliminated given a workforce willing and (with the benefit of some short-term training) able to take up jobs. For the other half, the long-term unemployed, training is very important. This does not alter the fact however that, in order to deal with the non-cyclical component of unemployment for which a short-term and medium-term solution can be found, jobs have to be created, and for this more growth is needed. (5) 3. 9. The Commission rightly stresses the danger arising for newly industrialised countries from excessively rapid liberalisation of their financial markets (absence of appropriate prudential safeguards). Indeed, banking and exchange control (1) Opinion of 26 May 1999 on the Proposal for a Council Directive amending Directive 77/388/EEC as regards the possibility of applying on an experimental basis a reduced VAT rate on labour-intensive services. (2) See Appendix I. (3) The Committee will return to the taxation question in a separate opinion. (4) At the same session the Committee issued an Opinion on implementation of the 1999 employment guidelines. (5) Of the 11 % unemployment level, it is estimated that 4,5 % has structural causes and calls for vocational training measures etc. The other unemployed people would be in a position to accept a job if one were created, some of them (2 %) immediately, and the others after a short period of training. C 209/58 EN Official Journal of the European Communities 22. 7. 1999 infrastructure is often inadequate to support export and import of capital in the extremely globalised world of finance. Without wishing to challenge what has been achieved with regard to the deregulation of capital movements, the Committee thinks that the Commission should examine the extent to which some of the inadequacies noted in third countries might also exist in the European Union. Finally, consideration should also be given to the question of international arrangements and the coordination of financial institutions. 4. 2. Like the Commission in its recommendation, the Committee hopes that all the players involved in macro- economic policy — governments, the ECB and the social partners — will be able to work together for a dynamic employment pact which is sustainable in the medium term. The Committee broadly shares the concerns expressed by the Commission in this recommendation, but would point out that the practical success of economic policy coordination and the European employment pact will depend above all on the aforementioned players. The recent report drawn up at the request of the G7 3. 9. 1. finance ministers and central bank governors (1) proposes the creation of a Forum for financial stability at G7 level and a number of international institutions. The Committee hopes that the European Union and the EMU will play an active role in this context. 4. 2. 1. The recommendations by country on fiscal policy largely reflect the approach of the stability and convergence programmes, which do not take into account the deterioration in the economic situation or the war in the Balkans. The role which fiscal policy can play through public investment does not appear in the recommendations by country. 3. 10. The Commission reports on economic and structural reforms (‘Cardiff I’ and ‘Cardiff II’) (2), on which the Committee has also given its views (3), analyse progress in achieving the internal market and the effect of the euro’s introduction. They stress the importance of a fiscal reform which would seek to alleviate labour costs while taking account of the need to continue with fiscal consolidation. For the markets in products and capital, the Com- 4. 2. 2. mission reiterates the conclusions of the Cardiff II Report and the examination of the situation in each country, and its recommendations therefore do not take account of the flanking measures needed to ensure that the single market contributes to greater social cohesion and job creation in all regions. 4. Conclusions for The Committee thinks that the Broad economic policy 4. 1. guidelines (4) should be used as an instrument the implementation of the employment pact. The Committee is pleased that the Commission, in its recommendation on the Broad guidelines, shares this view. The employment pact, which was designed as a process of cooperation between the various economic and social players, should be based on the coordination of economic policies both at macroeconomic and at structural level. The labour market policy measures advocated in Luxembourg, as supplemented by the structural programme launched in Cardiff, should accompany the appro- priate macroeconomic policy mix, embracing fiscal, monetary and wages policy, in order to create a climate of confidence to stimulate consumption and investment and thus to boost employment in a durable way. (1) ‘International cooperation and coordination in the area of finan- cial market supervision and surveillance’, report by Hans Tiet- meyer, president of the Deutsche Bundesbank. (2) Economic Reform: Report on the functioning of Community product and capital markets (COM(1999) 10 final, 20. 1. 1999) and Economic and Structural Reform in the EU (COM(1999) 61 final, 17. 2. 1999). (3) Opinion of 26 May 1999. (4) It should be noted that a resolution adopted by the EP on 11 February 1999 takes up the idea — suggested in earlier ESC opinions — that the Commission should make proposals for the Broad Guidelines, to be adopted by the Council by qualified majority after the EP’s approval and an ESC opinion. the the For labour market, recommendations 4. 2. 3. addressed to certain countries concern delicate questions such as the consolidation of social security and the flexibility of the labour market. In all Member States, these questions depend on the autonomy of the social partners and/or the dialogue between them and the government, and they are currently the subject of collective bargaining, or legal provisions in most of the Member States. 4. 3. The downward adjustment of growth forecasts because of the international situation may have too negative an effect on the climate of business confidence. It must however be remembered that foreign trade accounts for only a small share (10 %) of the European Union’s GDP. The Committee draws the conclusion that, once again this year, everything possible must be done to stimulate internal demand and investment. 4. 4. The Committee takes the view that in this period of financial turbulence the Commission should do everything possible to enable Community and EMU bodies to play a part in the international fora which already exist or are to be set up. 4. 5. The Economic and Social Committee is pleased that the ECB decided on 8 April to reduce interest rates. After the progress made by governments in reducing and controlling budget deficits on the one hand, and the wage trend decided upon by the social partners on the other, the European Central Bank is thus making an active contribution to the quest for and job sustainable growth aimed at price stability 22. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 209/59 creation. Indeed, the substantial reduction made by the ECB will facilitate investment and encourage private demand. A macroeconomic dialogue to improve coordination 4. 6. between wage trends, fiscal policy and monetary policy, in order to encourage growth and job creation, calls for new institutional arrangements. This macroeconomic dialogue should involve meetings at least twice a year between the Council, the Commission, the European Central Bank and the social partners, at both technical and political levels. Brussels, 27 May 1999. The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI APPENDIX to the opinion of the Economic and Social Committee Macro-structural features: similarity and diversity 1998 B D E F IRL I L NL A P FIN Share in GDP a) Openness b) Interdependence d) GFCF e) — of which public f) Wage/employee g) Productivity h) Unit labour costs i) Tax burden j) Unemployment k) Employment rate l) FT equivalent m) 3,9 25,6 c) 39,3 c) 18,2 1,5 123 116 105 48,3 8,3 57,3 53,0 33,0 12,6 10,2 19,5 1,8 109 111 98 42,2 9,7 61,8 55,7 8,6 8,7 11,5 21,1 3,0 74 71 104 36,9 18,9 48,6 46,3 22,2 10,2 10,9 17,1 2,8 110 112 99 47,6 11,7 60,1 55,4 1,3 38,7 19,6 19,3 2,5 94 106 90 32,3 8,7 57,8 53,7 18,1 10,3 9,2 16,8 2,3 90 93 98 42,9 12,0 51,3 49,8 0,3 5,9 — 24,2 — 29,9 20,0 2,5 112 116 97 44,5 4,0 66,7 53,0 22,7 5,0 127 125 102 42,5 2,4 60,6 58,1 3,3 11,4 19,0 24,1 2,0 103 110 94 46,5 4,4 69,9 65,0 1,7 9,6 19,0 25,7 4,1 43 41 105 36,5 5,7 67,5 64,6 1,9 20,5 9,9 17,5 2,7 100 106 95 46,5 11,6 63,9 60,7 Euro zone 100 12,9 13,1 18,8 2,3 100 100 100 43,4 11,0 58,0 53,6 a) 1998 nominal GDP, ECU. b) Average of extra-euro area goods’ exports and imports, as % of GDP. c) Data for Belgium and Luxembourg. d) Average of intra-euro area goods’ exports and imports, as % of GDP. e) Gross fixed capital formation at current prices, as % of GDP. f) General government, as % of GDP. g) Compensation per employee, in current ECU, Euro-11= 100. g) Nominal GDP per person employed, in current ECU, Euro-11 = 100. h) Nominal GDP per person employed, in current ECU, Euro-11 = 100. i) Ratio of two preceding lines. j) Sum of direct taxes, indirect taxes and social security contributions, general government, as % of GDP. k) Eurostat definition; rate, as % of civilian labour force. l) Employment as % of population of working age; benchmark; 1997 data. m) Employment rate; full-time equivalent; 1997 data. Source: Commission services. Employment rate Full-time equivalent, 1997 Denmark Greece United Kingdom Sweden 68,5 55,4 60,2 51,6 N. B. : The Committee hopes that in future the Commission will draw up this table for all the Member States and not just for the Eleven


title: Komission asetus (EY) N:o 1108/1999, annettu 27 päivänä toukokuuta 1999, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

formats: pdf print

text: 28. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 133/41 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1108/1999, annettu 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) el(cid:132)inten ruokintaan k(cid:132)ytett(cid:132)- viin viljapohjaisiin rehuseoksiin sovellettavan tuonti- ja vient¶(cid:132)rjestelm(cid:132)n osalta sek(cid:132) vilja- ja riisialan tuonti- ja vientitodistusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista erityi- sist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) annetun asetuksen (EY) N:o 1162/95 muuttamisesta 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1517/95 (3) 2 artik- lassa m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n n(cid:132)iden tuotteiden tuen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet, laskemisessa on otettava huomioon my(cid:148)s viljatuotepitoi- suus; yksinkertaisuuden vuoksi tukea olisi maksettava kahdelle ”viljatuotteiden” luokalle, eli maissille, jota k(cid:132)yte- t(cid:132)(cid:132)n yleisimmin vientiin tarkoitettujen rehuseosten valmistuksessa, ja maissipohjaisille tuotteille, sek(cid:132) ”muille viljoille”, jotka muodostuvat tukeen oikeutetuista viljatuot- teista, lukuun ottamatta maissia ja maissipohjaisia tuot- teita; tukea on my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) rehuseosten sis(cid:132)lt(cid:132)m(cid:132)n vilja- tuotteiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaan, tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ss(cid:132) on lis(cid:132)ksi otettava huomioon kyseisten tuotteiden myyntimahdollisuudet ja -edellytykset maail- manmarkkinoilla, tarve v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) h(cid:132)iri(cid:148)it(cid:132) yhteis(cid:148)n markki- noilla ja viennin taloudelliset seikat, tuen laskemisen perusteena olisi t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) kuitenkin suotavaa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) rehuseoksissa yleisesti k(cid:132)ytettyjen raaka- aineiden hinnoissa yhteis(cid:148)n markkinoilla ja maailman- markkinoilla todettua eroa, mik(cid:132) mahdollistaa mainittujen tuotteiden edellytysten selke(cid:132)mm(cid:132)n huomioon ottamisen, taloudellisten viennin tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sit(cid:132) voidaan muuttaa muuna aikana, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetusten (ETY) N:o 1766/92 ja (EY) N:o 1517/95 vientituet kuuluvien soveltamisalaan vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen mukaisesti. rehuseosten 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:132)sen- valtioissa. Tehty Brysseliss(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 51. L 133/42 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 5. 1999 viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 27. toukokuuta 1999 komission asetukseen LIITE Vientitukea saavan tuotteen koodi (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Viljatuotteet (2) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (2) (EUR/t) Maissi ja maissipohjaiset tuotteet CN-koodit 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Viljatuotteet (2), lukuun ottamatta maissia ja maissi- pohjaisia tuotteita 57,91 46,37 (1) Tuotekoodit m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 5 jaksossa. (2) Tukea varten otetaan huomioon ainoastaan viljatuotteista l(cid:132)ht(cid:148)isin oleva t(cid:132)rkkelys. Viljatuotteina pidet(cid:132)(cid:132)n yhdistetyn nimikkeist(cid:148)n alanimikkeiden 0709 90 60 ja 0712 90 19, 10 ryhm(cid:132)n, nimikkeiden 1101, 1102, 1103 ja 1104 tuotteita, (sellaisenaan ja ilman ennalleen saattamista) lukuun ottamatta alanimikkeen 1104 30 tuotteita ja alanimikkeisiin 1904 10 10 ja 1904 10 90 kuuluvien viljatuotteiden sis(cid:132)lt(cid:148)(cid:132). Yhdistetyn nimikkeist(cid:148)n alanimikkeiden 1904 10 10 ja 1904 10 90 viljatuotesis(cid:132)lt(cid:148)(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) suurena kuin valmiiden tuotteiden painoa. Tukea ei my(cid:148)nnet(cid:132) viljoille, joiden t(cid:132)rkkelyksen alkuper(cid:132)(cid:132) ei voida selv(cid:132)sti m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) analyyseiss(cid:132)


title: SCHLÜSSELZAHLEN. Bulletin zur europäischen Konjunktur und Synthesen 06/99.

eurovoc_concepts:
economic indicator
economic statistics


title: Règlement (CE) n° 1094/1999 de la Commission, du 27 mai 1999, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

text: 28. 5. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 133/15 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1094/1999 DE LA COMMISSION du 27 mai 1999 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 1498/98 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 28 mai 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 27 mai 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 133/16 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 5. 1999 du r(cid:138)glement de la Commission, du 27 mai 1999, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 20 95 052 999 052 628 999 052 999 204 600 624 999 382 388 528 999 388 400 508 512 524 528 804 999 052 400 999 99,7 99,7 82,4 129,4 105,9 51,6 51,6 47,3 49,2 53,7 50,1 50,5 71,6 48,1 56,7 81,6 116,0 71,2 82,9 68,7 76,3 94,1 84,4 285,5 241,3 263,4 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: Progetto di decisione del Comitato misto SEE che modifica l'allegato IV (Energia) dell'accordo SEE - Progetto di posizione comune della Comunità

eurovoc_concepts:
EFTA countries
European Economic Area
energy policy
energy resources
energy technology


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens «Økonomisk årsberetning 1999 - EU-økonomien ved overgangen til euroen: fremme af vækst, beskæftigelse og stabilitet»»

formats: html pdf print

text: 22. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 209/53 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens “Økonomisk årsberetning 1999 — EU-økonomien ved overgangen til euroen: fremme af vækst, beskæftigelse og stabilitet”« (1999/C 209/13) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 22. januar 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissio- nens “Økonomisk årsberetning 1999 — EU-økonomien ved overgangen til euroen: fremme af vækst, beskæftigelse og stabilitet”«. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Vasco Cal til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 5. maj 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 364. plenarforsamling af 26. og 27. maj 1999, mødet den 27. maj 1999, med 86 stemmer for og 6 hverken for eller imod følgende udtalelse. 1. Indledning Det Økonomiske og Sociale Udvalg skal indledningsvis 1. 1. understrege vigtigheden af Økonomisk årsberetning 1999, som er forelagt det til udtalelse. Det er det første oplæg til »de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesska- i bets økonomiske politikker« (jf. EF-traktatens artikel 103) ØMU’ens tredje fase. ØSU glæder sig over, at så mange lande kvalificerede sig til optagelse i Den Monetære Union. Det håber, at Grækenland, og de lande, der har valgt for indeværende at stå uden for møntunionen, snarest vil træde ind i den. 1. 2. De 11 valutaers overgang til én fælles mønt skete gnidningsløst 1. januar 1999, efter den formelle, forudgående beslutning i maj 1998. Det indvarsler en ny æra med stabilitet i, men også uden for euroområdet. Den begejstring, hvormed de finansielle markeder straks fra starten reagerede på den nytilkomne euro, er meget talende (1). Efter at den økonomiske årsberetning blev offentlig- 1. 3. gjort, og inden udarbejdelsen af ØSU’s udtalelse var afsluttet, indtrådte der et afgørende skift i tendensen — hvilket kan aflæses af den økonomiske prognose for 1999 og 2000 — Kommissionen fremlagde sin henstilling vedrørende de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, Den Europæiske Centralbank tog en vigtig pengepolitisk beslutning den 8. april 1999, og endelig fremlagde det tyske EU- formandskab et forslag til den europæiske beskæftigelsespagt. Disse forskellige omstændigheder er der taget højde for i nærværende udtalelse. 2. Den økonomiske situation og udsigterne 2. 1. Den økonomiske årsberetning 1999 2. 1. 1. Det fremgår af Kommissionens redegørelse, at lande- ne i Den Europæiske Union, inklusive dem, der (endnu) ikke er med i ØMU’en, ved udgangen af 1998 kunne fremvise en meget høj grad af konvergens: — inflationen er på sit laveste niveau i tredive år, — underskuddet på de offentlige budgetter er faldet til under 3 % af BNP (fra 6,1 % i 1993 til mindre end 2 % i 1998), — overordnet reduceres den offentlige gæld afgørende, spe- cielt i landene med den højeste gældsbyrde (navnlig Belgien og Italien), — valutauro — i form af spændinger i ØMU-landenes indbyrdes valutakursforhold — hører, takket være indfø- relsen af den fælles mønt, fortiden til, — de lange renter konvergerer mod en værdi i nabolaget af 4 %; realrenten er med ca. 2 % på sit laveste niveau i tyve år, — makroøkonomisk set ligger erhvervenes indtjening nu over niveauet i 1960’erne, hvor der var fuld beskæftigelse. 2. 1. 2. Til trods for, at der i 1998 blev skabt 1,7 millioner nye job, er reduktionen i ledigheden stadig klart utilstrække- lig (2) i Den Europæiske Union. 2. 1. 3. På baggrund af disse overordnede udgangsbetingel- ser skulle der — med gunstige internationale rammevilkår, en hensigtsmæssig økonomisk politik og tilstrækkelig forbruger- tillid — kunne skabes en situation med stabilitet og vækst, der skulle kunne nedbringe ledigheden mærkbart inden for en horisont på 10 år. 2. 1. 4. Asienskrisen, der har bredt sig til Østeuropa og ramt Sydamerika, er imidlertid ifølge Kommissionen en risikofaktor for Den Europæiske Union. Ifølge den økonomiske årsberet- ning 1999 lægger den internationale situation en dæmper på vækstudsigterne i Den Europæiske Union. Hertil kommer en voksende usikkerhedsfølelse hos forbrugerne og i erhvervslivet. (1) ØSU er i øjeblikket i færd med at udarbejde en initiativudtalelse (2) Dog er der store forskelle fra det ene land til det andet og fra den om de første måneders erfaringer med fælles valuta. ene region til den anden. C 209/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 7. 1999 2. 1. 5. I 1998 var udviklingen i den interne efterspørgsel kraftigere end ventet, og den mere end opvejede virkningerne af Asienskrisen i Europa, hvorfor EU kunne slutte året med en vækstrate på omkring 3 %. For 1999 forudser Kommissionen imidlertid, at afdæmpningen i eksporten også vil ramme lageropbygningen og erhvervenes investeringer, hvilket forrin- ger vækstudsigterne væsentligt. Policy-mixet er nok blevet lempet som følge af denne afdæmpning i efterspørgslen, men mixet er stadig for passivt i forhold til eksterne stød. 2. 1. 6. EU skulle ifølge Kommissionen gerne kunne reagere på eventuelle trusler gennem anvendelse af et hensigtsmæssigt policy-mix, navnlig makroøkonomisk politik. Indsatsen over for arbejdsmarkederne og den strukturpolitiske indsats rettet mod vare- og tjenestemarkederne, men også mod innovation af virksomheder skal fastholdes. 2. 2. Forårsprognosen 1999 for 1999/2000 (1) Oversigten nedenfor illustrerer klart den forværring i 2. 2. 1. udsigterne for økonomien, der indtrådte i efteråret 1998 — om end denne forværring alt i alt er meget begrænset og i det store og hele var forudset. Efter en nedrevidering af vækstudsigterne for 1999 2. 2. 2. fra 2,7 til 2,4 % i prognosen fra efteråret 1998 (jf. økonomisk årsberetning), er vækstforventningerne blevet yderligere nedju- steret til 2,1 % i prognosen fra foråret 1999. For år 2000 fastholdes et vækstskøn på 2,7 % imidlertid også i de seneste prognoser. (1) The European Economy — Supplement A — Economic trends — No 4 — April 1999. Nøgletal i forårsprognosen 1999 — EU-15 (a) BNP Materielinvesteringer Beskæftigelse Ledighed (c) Inflation (d) Offentligt underskud (i % af BNP) Offentlig gæld (i % af BNP) Løbende poster (i % af BNP) p. m. BNP EUR-11 Forår 1999 Forskel i forhold til efterår 1998 (b) 1996 1997 1998 1999 2000 1999 2000 1,8 3,9 0,3 10,9 2,7 − 4,1 72,8 0,9 1,6 2,7 5,0 0,5 10,6 2,1 − 2,3 71,7 1,5 2,5 2,9 8,4 1,1 10,0 1,5 − 1,5 69,7 1,2 3,0 2,1 3,8 0,8 9,6 1,3 − 1,5 68,6 0,9 2,2 2,7 5,3 0,8 9,2 1,6 − 1,3 67,0 0,9 2,7 − 0,3 − 1,4 − 0,1 0,1 − 0,4 0,1 − 0,3 − 0,5 − 0,4 − 0,1 − 0,8 − 0,1 0,2 − 0,2 0,1 − 0,2 − 0,5 − 0,2 (a) Årlig ændring i %, med mindre andet er angivet. (b) Tegnet »+« (»-«) angiver et positivt tal, som er højere (lavere), eller et negativt tal, som er lavere (højere) end det tilsvarende tal for efteråret 1998. (c) I procent af arbejdsstyrken. (d) Deflator for det private forbrug. Kilde: Europa-Kommissionen. 2. 2. 3. Hvad angår den internationale situation er Kommis- sionen lidt mindre pessimistisk end hidtil: den finansielle krise i Brasilien synes ikke at sprede sig videre i regionen; de sydøstasiatiske lande kan skimte afslutningen på deres økono- miske mareridt, og den nationale valuta er for nogle landes vedkommende ved at rette sig; der er udsigt til opsving i Japan i andet kvartal af dette år, og sidst, men ikke mindst, har væksten i USA endnu ikke påbegyndt sin »bløde landing«, men fortsætter med fuld styrke (se pkt. 3. 4 nedenfor). 2. 3. Kommissionens henstilling af 30. marts 1999 om De overord- for medlemsstaternes og Fællesskabets nede retningslinjer økonomiske politikker (2) 2. 3. 1. Med afsæt i den økonomiske årsberetning 1999 og konjunkturprognosen fra foråret 1999, hvis tendens i vidt (2) KOM(1999) 143 endelig udg. (foreligger d. d. ikke på dansk). omfang allerede var forudset flere måneder i forvejen, opfor- drer Kommissionen: — medlemsstaterne til at føre en politik til sanering af de offentlige finanser i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, — arbejdsmarkedets parter til at aftale lønstigninger, der ikke er for høje af hensyn til prisstabiliteten og erhvervslivets indtjening, men tilstrækkeligt høje til, at de sikrer realløns- stigninger, der stimulerer den private efterspørgsel og samtidig ligger inden for stigningen i produktiviteten, således at Den Europæiske Centralbank sættes i stand til — i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 105 — at bidrage til mere vækst og flere arbejdspladser, uden at hensynet til stabile priser svækkes. 22. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 209/55 2. 3. 2. Kommissionen opfordrer alle aktører, inklusive ar- bejdsmarkedets parter, til at gå ind i en omfattende dialog på alle niveauer med henblik på at sætte alt i værk for at skabe job og bekæmpe ledigheden. 2. 3. 3. Samordningen af den makroøkonomiske politik skal kombineres med strukturforanstaltninger på vare- og tjeneste- markederne og på kapital- og arbejdsmarkederne i overens- stemmelse med den europæiske beskæftigelsespagt, som løb af stabelen i Wien. 2. 3. 4. Kommissionen slår til lyd for øgede investeringer, herunder på EU-plan (transeuropæiske net) og via partnerska- ber mellem regeringer og private virksomheder som anbefalet af Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 2. 3. 5. Kommissionen retter for første gang specifikke hen- stillinger til samtlige medlemsstater. Landene i euroområdet anmodes om at fortsætte deres saneringsbestræbelser i stabili- tets- og vækstpagtens ånd; de øvrige lande opfordres til at fortsætte deres konvergensbestræbelser med henblik på hurtig optagelse i Den Økonomiske og Monetære Union. Alle skal — afhængigt af deres udgangssituation — videreføre indsatsen for at omstrukturere deres økonomi som anbefalet i Luxem- bourg- og Cardiff-reformprocesserne. 2. 4. ECB’s renteindgreb den 8. april 1999 2. 4. 1. Den 8. april 1999 sænkede Den Europæiske Central- bank sin basisrente med en halv procent fra 3 % til 2,5 %. ØSU havde i flere måneder udsendt signaler i den retning og glæder sig over ECB’s beslutning. ECB har ikke begrundet rentenedsættelsen i hensyn til den monetære politik, men har beslutsomt påtaget sig sit ansvar i forhold til EF-traktatens artikel 105, idet den har henvist til de aktuelle vækstudsigter og hensynet til skabelse af arbejdspladser i Fællesskabet. Det fuld står helt klart, at ECB har truffet sin beslutning i uafhængighed. 3. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs bemærkninger Ledigheden — der stadig tangerer de 10 % af arbejds- 3. 1. styrken og frem for alt rammer bestemte grupper som kvinder og unge og bestemte regioner, især regioner, hvis landbrug eller industri er under omstilling — er fortsat uacceptabelt høj (1) til trods for principerklæringer om, at beskæftigelsen har prioritet. (1) ØSU er i øjeblikket i færd med at udarbejde en initiativudtalelse om de første måneders erfaringer med fælles valuta. 3. 2. ØSU deler i vidt omfang Kommissionens synspunkt, hvad angår ansvaret for føringen af den økonomiske politik i EU. ØSU mener, at de ansvarlige for finanspolitikken, lønpolitikken og den monetære politik bør udfolde fælles bestræbelser for at gennemføre en dynamisk, vækst- og joborienteret strategi: — finanspolitikken, som føres af medlemsstaterne og overvå- ges af de procedurer, der er fastsat i artikel 104 A, B og C, er, omend der er sket store konsolideringsfremskridt, endnu ikke kommet op på den marchhastighed, som stabilitets- og vækstpagten stiller krav om. På den baggrund kan regeringerne lade de automatiske stabilisatorer virke i de lande, som (næsten) har opnået balance på deres budget, men i de øvrige (tre største) lande har stabilisatorerne et mere begrænset spillerum; — lønpolitikken, der i al væsentlighed er arbejdsmarkedspar- ternes område (medlemsstaterne er dog fortsat vigtige aktører, idet de for det første er arbejdsgivere og for det andet har et medansvar for arbejdsmarkedet) har ydet et stort, konstruktivt bidrag til policy-mixet og derved bistået ECB i dens bestræbelser for at sikre stabile priser og hjulpet medlemsstaterne til bedre at holde deres budgetter i ave. Det har gjort det muligt for erhvervslivet at genoprette indtjeningen, så den nu er højere end i årene 1961-1973, om end forskellene fra region til region og fra sektor til sektor stadig er betydelige. For så vidt produktivitetsudvi- klingen tillader det, skal lønudviklingen fortsat bidrage til at understøtte det private forbrug og til at styrke forbrugertilliden; — den monetære politik, der føres af Den Europæiske Central- bank (ECB), sigter først og fremmest på prisstabilitet. ECB kan imidlertid samtidigt, hvis det kan ske uden at bringe prisstabiliteten i fare, løbende bidrage til vækst og jobska- belse i henhold til EF-traktatens artikel 105, der henviser til EF-traktatens artikel 2. 3. 3. Blandt de tre hovedaktører i Fællesskabets makroøko- nomiske politik — ECB (monetær politik), medlemsstaterne (finanspolitik) og arbejdsmarkedets parter (lønpolitik) — er det kun ECB, der kan reagere hurtigt på en udefra kommende trussel. Bankens beslutning om at sænke renten (med 0,5 % fra 8. april) har en umiddelbar indvirkning på omkostningerne ved at låne penge, men får først sit fulde gennemslag på væksten (0,2-0,3 %) ved slutningen af året. Uroen på den internationale scene blev dæmpet med relativt stor lethed i 1998, men dens negative indvirkning på vækst og beskæftigel- se er blevet følelig i 1999, og nye trusler kan ikke udelukkes, eftersom Kommissionen ikke har taget højde for virkningerne af Kosovo-konflikten i sin økonomiske prognose fra 30. marts. 3. 3. 1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg påskønner Kom- missionens bestræbelser for at bestemme det policy-mix, der er egnet i den nuværende situation, men beklager, at Kommissionen ikke i større enkeltheder behandler de risici, der kan dukke op, og de midler, der skal bruges for at imødegå dem. C 209/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 7. 1999 3. 4. Denne tilstand er så meget mere alvorlig, som den økonomiske prognose for 1999 adskillige gange i de seneste måneder er blevet revideret ned. ØSU er af den opfattelse, at den pessimisme, der kommer til udtryk fra visse forskningsin- stitutters side, og som har været meget omtalt og kommenteret i medierne, ikke ligefrem opmuntrer erhvervslederne og for- brugerne til henholdsvis at investere og forbruge mere. Økono- misk årsberetnings prognose vedrørende de risikomomenter, der knytter sig til vækst- og jobskabelsesudsigterne i EU, bærer i al for høj grad præg af den frygt, Kommissionen nærer for det internationale klima. Kommissionens henstilling af 30. marts 1999 er mere nuanceret, for selv om den på den ene side må medgive, at problemerne i Rusland og Latinamerika ikke er løst, sporer den på den anden side tegn på opsving i Japan og Sydøstasien og fortsat vækst i USA, som er EU’s vigtigste eksportmarked. USA har takket være en dynamisk intern efterspørgsel formået at holde stand mod den internatio- nale konjunktur og beder nu europæerne om på deres side at bidrage til at stimulere verdensøkonomien. 3. 4. 1. Det er et faktum, at EU’s samhandel med tredjelande tegner sig for mindre end 10% af dets samlede BNP. Selv om det i 1998 lykkedes EU mere end at kompensere for problemerne i forbindelse med samkvemmet med de asiatiske lande, navnlig gennem en forøgelse af den interne efterspørgsel, bør alt sættes ind på i indeværende år at stimulere den interne efterspørgsel og investeringerne yderligere (1). Overgangen til den fælles mønt, euroen, og indførelsen af en strategi for forpligter EU til at træffe enhver vækst og beskæftigelse, foranstaltning, der — uden at sætte stabiliteten over styr — sikrer, at kapitalmarkedet fungerer effektivt og kan omsætte kapitalindstrømningen til produktive investeringer. 3. 4. 2. Til kapitalflugt fra tredjelande i vanskeligheder svarer kapitalstrømme mod USA og Den Europæiske Union, hvor kapitalen søger øget sikkerhed, og hvor den vil kunne stimulere investeringsaktiviteten. Europa har en sådan økonomisk di- mension — der er blevet yderligere styrket med euroen — at det ikke længere kan tillade sig at forklare ringe præstationer indadtil med dårlige undskyldninger om, at dette skyldes udefra kommende årsager. Europa har som økonomisk enhed et stort vækstpotentiale, og de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik bør pege på de foranstaltninger, der skal til for at udnytte dette potentiale. 3. 5. På det budgetmæssige område konstaterer ØSU, at medlemsstaterne endnu ikke har nedbragt deres strukturelle underskud i en sådan grad, at det helt svarer til kravene i stabilitets- og vækstpagten, og det reducerer råderummet i den økonomiske politik. De offentlige udgifter bør drejes mere over mod investeringer (herunder i human kapital med henblik (1) Se ØSU’s udtalelse af 2. juli 1998 »Europa som en økonomisk enhed — en politisk udfordring«, EFT C 284 af 14. 9. 1998. på opbygningen af vidensamfundet) for at skabe bedre vilkår for vækst og beskæftigelse. I EU-regi ville en fremskyndet finansiering af programmerne for transeuropæiske net have en yderst velgørende effekt på denne proces. En sådan ansvarlig finanspolitik skaber i kombination 3. 5. 1. med en hensigtsmæssig lønudvikling, jf. pkt. 3. 2 ovenfor, de nødvendige betingelser for, at ECB kan udnytte alle frihedsgraderne i sin monetære politik til — under forhold, hvor der ikke er inflationspres — at understøtte vækst og beskæftigelse, således som det er foreskrevet i EF-traktatens artikel 2 og 105. Ved sin beslutning af 8. april om at sænke rentesatsen har ECB taget et skridt i den rigtige retning, men spørgsmålet er, om banken ikke i højere grad burde foregribe konjunkturudviklingen ved at sende markederne et positivt signal for at styrke tilliden. 3. 5. 2. I 1998 faldt industriens inputpriser med 2,2 % i EU-området under ét. I visse lande har forbrugerprisudviklin- gen fremkaldt frygt for deflation. I nogle lande er der røster, der kræver en mindre stram politik for at stimulere efterspørg- slen og hindre recession. 3. 5. 3. I andre lande, hvor inflationspresset er mere udtalt, stilles der krav om en strammere politik. Det siger sig selv, at ECB skal føre en monetær politik, der tager hensyn til alle ØMU-landes interesser. ØSU opfordrer Kommissionen til i årsberetningen at 3. 6. fremlægge scenarier for det mellemlange sigt til hjælp for den økonomisk-politiske beslutningstagning. 3. 7. ØSU er af den opfattelse, at Den Europæiske Union bør sætte sig et mellemfristet vækstmål på mindst 3,5 %, hvis det skal skabe et tilstrækkeligt antal job til, at man inden for 10 år kan nedbringe den aktuelle ledighed til 3-4 % og hæve beskæftigelsesfrekvensen, så den kommer op i nærheden af 70 %, jf. hvad Kommissionen i efteråret 1997 foreslog i sit første forslag til retningslinjer for medlemsstaternes beskæfti- gelsespolitik. 3. 7. 1. Denne udvikling vil kræve en støt vækst i investerin- gerne (i øjeblikket 7 % om året, så at investeringskvoten kommer op på 22-23 % mod aktuelt 19 %), hvis man vil skabe det nødvendige antal arbejdspladser og forebygge risikoen for, at der opstår inflationspres som følge af manglende produktionskapacitet. Niveauet for de lange renter og virksom- hedernes rentabilitet udgør i øjeblikket de gunstige rammevil- kår. Tilbage står at finde en makroøkonomisk politik, der skaber mulighed for en vedholdende vækst og en passende efterspørgselsudvikling. Denne politik skal understøttes af økonomiske reformer i samklang med dem, der er indledt med Cardiff-processen. Disse reformer sigter især på at styrke konkurrenceevnen og forbedre vare-, tjeneste- og kapitalmar- kedernes funktionsmåde. 22. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 209/57 3. 7. 2. I adskillige medlemsstater er bestræbelserne for at honorere konvergenskriterierne og dermed for at kunne tiltræde ØMU’ens tredje fase gået ud over de offentlige investeringer. ØSU fordrer derfor, at investeringerne nu op- prioriteres i finanspolitikken. Regeringerne bør bl. a. fremme et partnerskab mellem den offentlige og private sektor på investeringsområdet. 3. 7. 3. ØSU mener, at alt, hvad der er muligt, bør gøres for at støtte den interne efterspørgsel. Forudsat at de budgetmæssige bindinger og budgettets omfordelende rolle respekteres, vil en lettelse af virksomhedernes, men også husholdningernes skattebyrde kunne stimulere såvel investeringerne som er- hvervslivets og husholdningernes tillid. ØSU har gennem flere år slået til lyd for, at der i de medlemsstater, der ønsker det, gives tilladelse til under visse betingelser at sænke momssatsen for arbejdskraftintensive varer og tjenesteydelser. ØSU glæder sig over, at Kommissionen har fremlagt et direktivforslag i denne retning, som ØSU har afgivet en overvejende positiv udtalelse om (1). 3. 7. 3. 1. ØSU så gerne, at der — efter en stigning i skattetrykket (skatter, afgifter og sociale bidrag i % af BNP) (2) i 1970’erne (fra ca. 36 % til ca. 46 % af BNP især som følge af, at der har været et fald i antallet af bidragydere i det sociale sikringssystem og en stigning i de sociale udgifter) og efter en stagnation i skattetrykket indtil midten af 1990’erne — nu sker en vending i tendensen. Ifølge Kommissionens fremskriv- ninger for Unionen under ét forudses et skattetryk på 46,3 % for 1998 og 45,7 % af BNP i 2000 mod 46,7 % i 1996, idet der dog er nogle medlemsstater, hvor skattetrykket endnu ikke er begyndt at falde. ØSU håber ikke, at dette fald i skatter/so- ciale bidrag fører til en forringelse af de sociale ydelser, som er et grundlæggende element i den europæiske sociale model (3). 3. 8. Det Økonomiske og Sociale Udvalg er af den opfattelse, at økonomisk vækst er væsentlig for skabelsen af et tilstrække- ligt antal arbejdspladser, men mener samtidig, at det er vigtigt og nødvendigt, at der følges op med strukturforanstaltninger og arbejdsmarkedsforanstaltninger, hvis man vil sikre en afgørende forbedring i beskæftigelsessituationen. Det tilsiger, at de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og retningslinjerne for beskæftigelsespolitikken (4) sammenkædes. ØSU glæder sig over, at strukturpolitikken, der hidtil udeluk- kende har været et medlemsstatsanliggende, mere og mere bliver et fælles anliggende, som kræver den fornødne koordine- ring. 3. 8. 1. ØSU er af den opfattelse, at de nationale beskæftigel- seshandlingsplaner skal tage afsæt i den proces, der blev indledt i Luxembourg i 1997 og som bygger på fire hovedmål: forbedring af evnen til integration på arbejdsmarkedet (uddan- nelsestilbud), udvikling af en iværksætterkultur, fremme af virksomhedernes og de ansattes tilpasningsevne samt styrkelse af ligestillingspolitikken — mål, som på topmødet i Wien 1998 blev udbygget med: undersøge skattebegunstigede ord- ninger for at tilskynde personer uden for arbejdsmarkedet til at tage arbejde og arbejdsgivere til at skabe nye arbejdspladser, tilskynde ældre arbejdstagere til i højere grad at indgå i arbejdsstyrken samt fremme dårligt stillede gruppers sociale integration og lige muligheder. 3. 8. 2. tilgodeser miljøhensyn. Strukturpolitikken skal desuden sikre, at væksten I visse tilfælde vil en større fleksibilitet i arbejdsvilkår 3. 8. 3. kunne øge de arbejdssøgendes jobegnethed. ØSU er imidlertid af den opfattelse, at en øget spredning i lønomkostningerne vil kunne øge vækstens beskæftigelsesindhold. For ikke at sænke de laveste lønninger yderligere, så der opstår en gruppe af »working poor«, men også for at stimulere efterspørgslen og dermed væksten, peger ØSU på en foranstaltning, der i sin tid blev anbefalet i Delors hvidbog, hvorefter man skal reducere de indirekte lønomkostninger i den nedre ende af lønskalaen, så man stimulerer ansættelsen af unge og af kortuddannede. ØSU konstaterer, at Kommissionen tager dette spørgsmål op i sin henstilling af 30. marts 1999 om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. 3. 8. 4. Grunduddannelse, erhvervsuddannelse og livslang uddannelse er imidlertid væsentlige faktorer i kampen mod ledigheden: hvor 20% af ledigheden overvejende er konjunk- turbestemt, består de resterende 80% af ledige, som for halvdelens vedkommende står til rådighed for arbejdsmarkedet og (via kortvarig træning) er parate til at påtage sig et arbejde, medens uddannelse for den øvrige halvdel, der overvejende ledige, er meget vigtig. Dette rokker omfatter langvarigt imidlertid ikke ved, at der til den ikke-konjunkturelle del af de ledige, der kan opsuges på arbejdsmarkedet på kort og mellemlangt sigt, nødvendigvis skal skabes nogle arbejdsplad- ser — og hertil kræves mere vækst (5). 3. 9. Kommissionen peger med rette på den fare, som en for hurtig liberalisering af kapitalmarkederne (mangel på egnede tilsynsregler) kan frembyde for de nyindustrialiserede lande. Ofte er bank- og tilsynsinfrastrukturerne utilstrækkelige til, at (1) ØSU’s udtalelse af 26. maj 1999 om »Kommissionens forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF, for så vidt angår muligheden for forsøgsvis at anvende en nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser«. (2) Se bilag 1. (3) ØSU vil tage skattespørgsmålet op i en særskilt udtalelse. (4) ØSU har på samme plenarforsamling afgivet en udtalelse om »Gennemførelse af retningslinjerne for beskæftigelsespolitikken i 1999«. (5) Ud af en ledighed på 11 % skønner Kommissionen, at 4,5 % er strukturel ledighed, der kræver foranstaltninger i form af erhvervsrettet uddannelse mv. De øvrige arbejdsledige skulle være i stand til at påtage sig et job, hvis det blev oprettet, heraf nogle (2 %) umiddelbart og de øvrige efter et kort uddannelsesforløb. C 209/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 7. 1999 de kan understøtte kapitaleksporten og -importen i en ekstremt globaliseret finansverden. Uden at ville sætte et spørgsmålstegn ved den allerede skete liberalisering af kapitalbevægelserne finder ØSU, at Kommissionen bør undersøge, om visse mangler konstateret i tredjelande ikke også genfindes i Den Europæiske Union. Endelig bør man ligeledes se på det internationale tilsyn med og koordinering af de finansielle institutioner. 4. 2. ØSU håber ligesom Kommissionen i nævnte henstil- ling, at samtlige aktører i den makroøkonomiske politik — regeringerne, Den Europæiske Centralbank og arbejdsmar- kedets parter — sammen vil kunne arbejde for en mellemfristet, dynamisk og bæredygtig beskæftigelsespagt. ØSU deler i vidt omfang de synspunkter, Kommissionen fremfører i henstillin- gen, men vil påpege, at det især vil afhænge af ovennævnte aktører, om den økonomisk-politiske samordning og den europæiske beskæftigelsespagt bliver en succes i praksis. 3. 9. 1. I en nylig rapport udarbejdet på anmodning af G7’s finansministre og centralbankcheferne (1), foreslås det, at der etableres et forum for finansiel stabilitet på G7-plan samt en række internationale institutioner. ØSU håber, at Den Europæiske Union og ØMU’en kommer til at spille en aktiv rolle i den sammenhæng. 3. 10. Kommissionens rapporter om økonomiske og struk- turelle reformer (»Cardiff I« og »Cardiff II«) (2), som ØSU udtaler sig om andetsteds (3), analyserer fremskridtene i virkeliggørel- sen af det indre marked og virkningerne af euroens indførelse. Rapporterne understreger vigtigheden af en skattereform, der letter skatten på arbejdsindkomst, men samtidig tilgodeser hensynet til fortsatte budgetsaneringer. 4. Slutbemærkninger 4. 1. ØSU er af den opfattelse, at de overordnede retnings- linjer for den økonomiske politik (4) bør bruges som instru- ment til iværksættelse af beskæftigelsespagten. ØSU glæder sig over, at Kommissionen i sin henstilling vedrørende de overordnede retningslinjer deler denne opfattelse. Beskæftigel- sespagten, der skal ses som et samarbejde mellem de forskellige aktører inden for det økonomiske og sociale liv, skal kunne støtte sig til økonomiske politikker, der er samordnet på såvel makroøkonomisk som strukturelt plan. Et egnet makroøkono- misk policy-mix — omfattende finanspolitik, monetær politik og indkomstpolitik — skal flankeres af de arbejdsmarkedspoli- tiske foranstaltninger, der blev anbefalet i Luxembourg, og som kompletteres med strukturprogrammet, som blev søsat i Cardiff, så der kan skabes et tillidsklima, der stimulerer forbruget og investeringerne og dermed sætter varig gang i beskæftigelsen. (1) »International cooperation and coordination in the area of finan- cial market supervision and surveillance«, rapport udarbejdet af Hans Tietmeyer, formand for den tyske forbundsbank. (2) »Økonomisk reform: Rapport om Fællesskabets produkt- og kapitalmarkeder« (KOM(1999) 10 endelig udg. af 20. 1. 1999) og »Økonomiske og strukturelle reformer i EU« (KOM(1999) 61 endelig udg. af 17. 2. 1999). (3) Udtalelse af 26. maj 1999. (4) Det skal bemærkes, at Europa-Parlamentet i en beslutning vedtaget den 11. februar 1999 tager den idé til sig — der bringes på bane i tidligere ØSU-udtalelser — at Kommissionen fremsætter forslag til de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som dernæst vedtages med kvalificeret flertal af Rådet efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet og udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg. De landevise henstillinger vedrørende budgetpolitik- 4. 2. 1. ken gentager i vidt omfang de foranstaltninger, der er lagt fast i stabilitets- og konvergensprogrammerne, uanset at der i disse ikke er taget højde for forværringen i konjunkturen og konflikten på Balkan. Der siges i retningslinjerne for de enkelte lande intet om den rolle, budgetpolitikken kan spille via de offentlige investeringer. 4. 2. 2. For så vidt angår vare- og kapitalmarkederne gentager Kommissionen resultaterne af Cardiff II-rapporten og gennem- gangen af situationen for de enkelte lande. Dens henstillinger tager dermed ikke højde for de ledsageforanstaltninger, der er nødvendige, for at det indre marked kan bidrage til øget social samhørighed og til jobskabelse i alle regioner. 4. 2. 3. Med hensyn til arbejdsmarkedet vedrører henstillin- gerne til nogle lande ømfindtlige spørgsmål som sanering af den sociale sikring og fleksibilitet på arbejdsmarkedet. Disse spørgsmål falder imidlertid i samtlige medlemsstater ind under arbejdsmarkedsparternes autonomi og/eller den sociale dialog mellem arbejdsmarkedets organisationer og regeringen og indgår aktuelt i (kollektive) forhandlinger eller reguleres af lovgivning i flertallet af medlemsstaterne. 4. 3. Nedjusteringen af vækstskønnene som følge af den internationale situation kan alvorligt trykke tillidsklimaet i erhvervslivet. Man skal imidlertid huske på, at udenrigshande- len kun skriver sig for en lille del (10 %) af Den Europæiske Unions BNP. ØSU udleder heraf, at alt må sættes i værk for allerede i indeværende år at stimulere den interne efterspørgsel og investeringerne. ØSU er af den opfattelse, at Kommissionen i denne 4. 4. periode med finansiel krise bør gøre alt for, at EU- og ØMU- instanserne spiller en rolle i eksisterende og fremtidige internationale fora. 4. 5. Det Økonomiske og Sociale Udvalg glæder sig over ECB’s beslutning af 8. april om at nedsætte rentesatserne. På baggrund af de fremskridt, regeringerne kan registrere med hensyn til nedbringelse og begrænsning af deres budgetunder- skud, og de lønoverenskomster, arbejdsmarkedets parter har 22. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 209/59 indgået, bidrager Den Europæiske Centralbank på denne måde aktivt til en udvikling i retning af en bæredygtig vækst, der er orienteret mod stabile priser og skabelse af arbejdspladser. Den betydelige rentesænkning, ECB har foretaget, vil således befordre investeringerne og stimulere den private efterspørgsel. 4. 6. En makroøkonomisk dialog, der skal stimulere vækst og beskæftigelse gennem forbedret samordning af lønudviklin- Bruxelles, den 27. maj 1999. gen, finanspolitikken og pengepolitikken, kræver en ny institu- tionel geometri. Dialogens parter bør således være Rådet, Kommissionen, ECB og arbejdsmarkedet, der træder sammen mindst to gange årligt på såvel teknisk som politisk niveau. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Makrostrukturelle træk: ligheder og forskelle 1998 B D E F IRL I L NL A P FIN BNP-andel a) Åbenhed b) Interdependens d) Faste bruttoinvesteringer e) — heraf offentlige f) Løn pr. ansat g) Produktivitet h) Lønomk. pr. ansat i) Skattetryk j) Ledighed k) Beskæftigelse l) Fuldtidsbeskæftigelse m) 3,9 25,6 c) 39,3 c) 18,2 1,5 123 116 105 48,3 8,3 57,3 53,0 33,0 12,6 10,2 19,5 1,8 109 111 98 42,2 9,7 61,8 55,7 8,6 8,7 11,5 21,1 3,0 74 71 104 36,9 18,9 48,6 46,3 22,2 10,2 10,9 17,1 2,8 110 112 99 47,6 11,7 60,1 55,4 1,3 38,7 19,6 19,3 2,5 94 106 90 32,3 8,7 57,8 53,7 18,1 10,3 9,2 16,8 2,3 90 93 98 42,9 12,0 51,3 49,8 0,3 5,9 — 24,2 — 29,9 20,0 2,5 112 116 97 44,5 4,0 66,7 53,0 22,7 5,0 127 125 102 42,5 2,4 60,6 58,1 3,3 11,4 19,0 24,1 2,0 103 110 94 46,5 4,4 69,9 65,0 1,7 9,6 19,0 25,7 4,1 43 41 105 36,5 5,7 67,5 64,6 1,9 20,5 9,9 17,5 2,7 100 106 95 46,5 11,6 63,9 60,7 Euro- området 100 12,9 13,1 18,8 2,3 100 100 100 43,4 11,0 58,0 53,6 a) Nominelt BNP 1998 i ECU. b) Gennemsnitlig eksport og import til og fra lande uden for euroområdet, i % af BNP. c) Data for Belgien og Luxembourg. d) Gennemsnitlig eksport og import inden for euroområdet, i % af BNP. e) I løbende priser, i % i BNP. f) Offentlige sektor, i % af BNP. g) Løn pr. beskæftiget, i løbende ECU, Euro-11 = 100. h) Nominelt BNP pr. beskæftiget, løbende ECU, Euro-11 = 100. i) Forholdet mellem de to foregående. j) Summen af direkte og indirekte skatter samt socialsikringsbidag, offentlige sektor, i % af BNP. k) Eurostatdefinition , i % af den civile arbejdsstyrke. l) m) Beskæftigelsen i % af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, beregnet på basis af fuldtidsækvivalenter, 1997-tal. Kilde: Kommissionens tjenestegrene. I % af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, benchmark; 1997-tal. Beskæftigelsesfrekvenser fuldtidsækvivalenter, 1997 Danmark Grækenland Storbritannien Sverige 68,5 55,4 60,2 51,6 NB: ØSU så gerne, at Kommissionen i denne oversigt for fremtiden medtog samtlige medlemsstater og ikke kun De Elleve


title: Reglamento (CE) n° 1101/1999 de la Comisión, de 27 de mayo de 1999, por el que se fija la restitución máxima a la exportación de cebada en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: L 133/30 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 5. 1999 REGLAMENTO (CE) No 1101/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 27 de mayo de 1999 por el que se fija la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n de cebada en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 1078/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restituciones a la exportaci(cid:155)n y a las medidas que deben adoptarse en caso de perburbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el su Reglamento (CE) no 2513/98 (4), y, en particular, art(cid:146)culo 4, Considerando que el Reglamento (CE) no 1078/98 de la Comisi(cid:155)n (5) ha abierto una licitaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n y/o del gravamen a la exportaci(cid:155)n de cebada a todos los terceros pa(cid:146)ses; Considerando que, en virtud del art(cid:146)culo 7 del Regla- mento (CE) no 1501/95, la Comisi(cid:155)n, bas(cid:145)ndose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento esta- blecido en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92, puede decidir fijar una restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la expor- taci(cid:155)n siguiendo los criterios a que se refiere el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95; que, en este caso, el contrato se adjudicar(cid:145) al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima, y al licitador o licitadores cuya oferta se refiere a un gravamen a la expor- taci(cid:155)n; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de los criterios precitados a la situaci(cid:155)n actual de los mercados del cereal conside- rado lleva a fijar la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n en el importe indicado en el art(cid:146)culo 1; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para las ofertas comunicadas del 21 al 27 de mayo de 1999 en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 1078/98, la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n de cebada se fijar(cid:145) en 52,71 EUR/t. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 28 de mayo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de mayo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 154 de 28. 5. 1998, p. 20


title: Ühine seisukoht, 27. mai 1999, mille nõukogu on vastu võtnud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel ja mis käsitleb Euroopa Nõukogus peetavaid küberkuritegevuse konventsiooni eelnõuga seotud läbirääkimisi

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
computer crime
legal cooperation
new technology

text: 134 ET Euroopa Liidu Teataja 31999F0364 5. 6. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 19/1. kd L 142/1 ÜHINE SEISUKOHT, 27. mai 1999, mille nõukogu on vastu võtnud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel ja mis käsitleb Euroopa Nõukogus peetavaid küberkuritegevuse konventsiooni eelnõuga seotud läbirääkimisi (1999/364/JSK) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA: võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 34 lõike 2 punkti a, tunnistades, et on tähtis välja arendada tõhusad vahendid üha enam kasutatavate uute tehnoloogiate kuritarvitamise vältimiseks ja nende kuritarvitamise vastu võitlemiseks, arvestades, et juunis 1997 Amsterdamis kogunenud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks organiseeritud kuritegevust käsitleva kõr- getasemelise töörühma tegevuskava, mis muu hulgas sisaldab ettepanekuid kõrgtehnoloogilise kuritegevuse vastase võitluse tugevdamiseks, võttes arvesse Euroopa Liidu poolt juba vastu võetud või etteval- mistamisel või vastuvõtmisel olevaid kõrgtehnoloogilise kuritege- vusega seotud meetmeid, arvestades, et on võetud meetmeid Euroopa Nõukogu küberkuri- tegevuse konventsiooni väljatöötamiseks ja selle üle läbirääkimiste pidamiseks, arvestades, et nõukogu poolt 3. detsembril 1998 heakskiidetud dokumendis “Liidu kõrgtehnoloogilise kuritegevuse vastase stra- teegia elemendid” paluti liikmesriikidel oma pingutusi selles vald- konnas keskendada, näiteks ühisseisukohtade vastuvõtmise teel muudel rahvusvahelistel foorumitel kõrgtehnoloogilise kuritege- vuse valdkonnas tehtava töö kohta, võttes arvesse rassismi ja ksenofoobia vastast võitlust käsitlevat Euroopa Liidu ühismeedet, võttes arvesse Euroopa Liidu tegevuskava Interneti turvalise kasu- tamise edendamiseks, soovides võimalikult täiel määral osaleda kavandatava küberkuri- tegevuse konventsiooni läbirääkimistel ning vältida selle konvent- siooni ja Euroopa Liidus koostatud dokumentide omavahelist kokkusobimatust, Artikkel 1 1. Liikmesriigid toetavad Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (edaspidi “konventsioon”) eelnõu koostamist. Nad toetavad selliste sätete lisamist konventsiooni, mis hõlbustavad arvutisüsteemide ja -andmetega seotud kuritegude tõhusat uuri- mist ning toimepanijate vastutusele võtmist. 2. Konventsiooni sätted peaksid asjakohaselt täiendama krimi- naalmateriaalõigust ning hõlmama arvutiandmete konfidentsiaal- suse, terviklikkuse ja kättesaadavuse vastaseid kuritegusid, arvu- tiga seotud õigusrikkumisi, nagu arvutikelmus ja võltsimine, ning sisuga seotud õigusrikkumisi, nagu näiteks lapsporno valdkonnas. Liikmesriigid peaksid tagama, et lapsporno valdkonnaga seotud õigusrikkumiste määratlus hõlmaks mitmesuguseid spetsiifilisi kuritegelikke toiminguid. Lisaks pooldavad liikmesriigid vajaduse korral selliste eeskirjade lisamist, milles arvutisüsteemi abil toime pandud tegude suhtes kohaldatakse sisuga seotud õigusrikkumiste koosseisu. 3. Liikmesriigid tagavad, et konventsioonis sätestatud õigusrik- kumiste osas kehtestatakse asjakohane kohtualluvus. 4. Liikmesriigid peaksid toetama rahvusvahelist koostööd hõl- bustavate sätete, sealhulgas ka vastastikust õigusabi käsitlevate sätete kehtestamist. Konventsioon peaks hõlbustama kiiret koos- tööd arvutiga seotud ja arvuti abil toime pandud õigusrikkumiste puhul. Sellise koostöö hulka võib kuuluda ka ööpäevase korra- kaitse kontaktpunktide loomine, mis täiendaksid olemasolevaid vastastikuse abi struktuure. 19/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135 5. Liikmesriigid peaksid toetama sätteid, mis võimaldavad kon- ventsiooniosalistel kõrvalmeetmena võimaluste piires säilitada salvestatud andmeid, kui teine konventsiooniosaline seda taotleb, eeldusel, et see säilitamine vastab nende siseriiklikule õigusele. 6. Liikmesriigid peaksid toetama selliste sätete lisamist, mille kohaselt konventsiooniosalised kohustuvad raskete kuritegude uurimiseks võimaldama nende territooriumil salvestatud andmete kiiret otsingut. 7. Kui põhiseaduslikest põhimõtetest ja muudest riikide suve- räänsuse, julgeoleku, poliitika või muude põhihuvide asjakoha- seks järgimiseks vajalikest konkreetsetest kaitsemeetmetest ei tulene teisiti, võib kaaluda konventsioonis täpsemalt määratleta- vate raskete kuritegude uurimiseks tehtavaid piiriüleseid arvutiot- singuid erandjuhtudel ja eriti hädaolukorras, näiteks vajaduse kor- ral raskete kuritegude tõendusmaterjali rikkumise või muutmise takistamiseks või sellise õigusrikkumise toimepanemise takistami- seks, mis tõenäoliselt võib põhjustada isiku surma või raske ter- visekahjustuse. 8. Raskete kuritegudega seotud piiriüleseid arvutiotsinguid käsit- levad sätted peaksid täielikult vastama Euroopa Liidu andmeliiklu- sandmete kättesaadavust ja kasutamist käsitlevatele dokumenti- dele. Artikkel 2 võimalikult Konventsiooni läbirääkimistel peavad liikmesriigid eesistujariigi algatusel seisukohti kooskõlastama ja püüdma saavutada ühiseid seisukohti kõikides Euroopa Liidu huvidele olulist mõju avaldavates küsimustes. Komisjon osaleb selles töös täiel määral. suurel määral oma Artikkel 3 Nõukogu püüab vajaduse korral seoses konventsiooniga vastu võtta muid ühiseid seisukohti. Artikkel 4 Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Brüssel, 27. mai 1999 Nõukogu nimel eesistuja O. SCHILY


title: 1999/351/CE: Décision de la Commission, du 27 mai 1999, clôturant la procédure antisubventions concernant les importations de ficelle lieuse ou botteleuse en polypropylène originaire d'Arabie saoudite [notifiée sous le numéro C(1999) 1356]

eurovoc_concepts:
Saudi Arabia
anti-subsidy proceeding
import
originating product
plastics
wire

text: L 133/62 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 5. 1999 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 27 mai 1999 cl(cid:147)turant la proc(cid:130)dure antisubventions concernant les importations de ficelle lieuse ou botteleuse en polypropyl(cid:138)ne originaire d’Arabie saoudite [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1999) 1356] (1999/351/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 2026/97 du Conseil du 6 octobre 1997 relatif (cid:133) la d(cid:130)fense contre les importations qui font l’objet de subventions de la part de pays non membres de la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne (1), et notamment son article 14, apr(cid:138)s consultation du comit(cid:130) consultatif, consid(cid:130)rant ce qui suit: A. PROC(cid:144)DURE (1) (2) (3) (4) 1. Ouverture (cid:211) la suite d’une plainte d(cid:130)pos(cid:130)e le 12 juin 1998 par Eurocord au nom de producteurs repr(cid:130)sentant une proportion majeure de la production communau- taire de ficelle lieuse ou botteleuse en polypropy- l(cid:138)ne, la Commission a ouvert une proc(cid:130)dure anti- les importations de ces subventions concernant produits originaires d’Arabie saoudite (2). La plainte contenait des (cid:130)l(cid:130)ments de preuve des subventions dont fait l’objet ledit produit ainsi que du pr(cid:130)judice important en r(cid:130)sultant, qui ont (cid:130)t(cid:130) jug(cid:130)s l’ouverture d’une proc(cid:130)dure. suffisants pour justifier 2. Enqu(cid:136)te et les La Commission en a officiellement avis(cid:130) les producteurs-exportateurs importateurs connus, les pouvoirs publics du Royaume d’Arabie saoudite et les producteurs communautaires (cid:133) l’ori- gine de la plainte. Les parties int(cid:130)ress(cid:130)es ont eu l’occasion de faire conna(cid:140)tre leur point de vue par (cid:130)crit et de demander (cid:133) (cid:136)tre entendues. Toutes les parties qui l’ont demand(cid:130) ont obtenu la possibilit(cid:130) d’(cid:136)tre entendues. La Commission a envoy(cid:130) un questionnaire aux pouvoirs publics du pays exportateur, (cid:133) tous les producteurs-exportateurs importateurs connus ainsi qu’aux producteurs communautaires (cid:133) l’origine de la plainte. les et La Commission a recherch(cid:130) et v(cid:130)rifi(cid:130) toutes les informations jug(cid:130)es n(cid:130)cessaires et a effectu(cid:130) une visite de v(cid:130)rification sur place aupr(cid:138)s des entit(cid:130)s suivantes: (1) JO L 288 du 21. 10. 1997, p. 1. (2) JO C 233 du 25. 7. 1998, p. 25. a) Producteurs communautaires (cid:133) l’origine de la plainte (cid:190) Teufelberger, Linz (Autriche) (cid:190) Ostend Stores, Ostende (Belgique) (cid:190) Cordex, Esmoriz (Portugal) (cid:190) Cotesi, Carvalhos (Portugal) (cid:190) Exporplas, Cortegaca (Portugal) (cid:190) Sicor, Cortegaca (Portugal) (cid:190) Pippo Tuote Oy, Outokumpu (Finlande) (cid:190) Irish Ropes, Kildare (Irlande) b) Pouvoirs publics du Royaume d’Arabie saou- dite Les pouvoirs publics du Royaume d’Arabie saoudite ont r(cid:130)pondu au questionnaire de mani(cid:138)re compl(cid:138)te; leurs r(cid:130)ponses ont (cid:130)t(cid:130) v(cid:130)ri- fi(cid:130)es (cid:133) Riyad. Les minist(cid:138)res et organismes concern(cid:130)s sont les suivants: (cid:190) Minist(cid:138)re des nationale finances et de l’(cid:130)conomie (cid:190) Agence mon(cid:130)taire saoudienne (cid:190) Department of Zakat and Income Tax (cid:190) Minist(cid:138)re de l’industrie et de l’(cid:130)lectricit(cid:130) (cid:190) Minist(cid:138)re du p(cid:130)trole et des ressources natu- relles (cid:190) Fonds saoudien de d(cid:130)veloppement industriel (cid:190) Minist(cid:138)re du commerce (cid:190) Minist(cid:138)re de la planification (cid:190) Saudi Airlines (cid:190) General Ports Corporation c) Producteur-exportateur Saudi Yarn and Knitting Technology Factory (Synthec), division de NAFA Enterprises Ltd, Riyad. La p(cid:130)riode d’enqu(cid:136)te pour la d(cid:130)termination des subventions a couvert la p(cid:130)riode comprise entre le 1er janvier et le 31 d(cid:130)cembre 1997. L’examen du pr(cid:130)judice a couvert la p(cid:130)riode comprise entre janvier 1994 et la fin de la p(cid:130)riode d’enqu(cid:136)te. Ces deux p(cid:130)riodes co(cid:139)ncident avec celles utilis(cid:130)es pour l’enqu(cid:136)te effectu(cid:130)e dans le cadre de la proc(cid:130)dure antidumping concernant les importations de ficelle lieuse ou botteleuse en polypropyl(cid:138)ne originaire de la R(cid:130)publique tch(cid:138)que, de Hongrie et d’Arabie saoudite [voir point C)]. (5) 28. 5. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 133/63 (6) (7) (8) (9) B. PRODUIT CONSID(cid:144)R(cid:144) ET PRODUIT SIMI- LAIRE 1. Produit consid(cid:130)r(cid:130) (ci-apr(cid:138)s en polypropyl(cid:138)ne Le produit consid(cid:130)r(cid:130) est la ficelle lieuse ou botte- leuse d(cid:130)nomm(cid:130)e «ficelle»). Cette ficelle est utilis(cid:130)e dans le secteur agricole, notamment pour lier les bottes des presses automatiques ou machines similaires. Le produit existe en diff(cid:130)rentes grosseurs (m(cid:130)trages au kilo- gramme) et r(cid:130)pond (cid:133) des sp(cid:130)cifications diff(cid:130)rentes en termes, par exemple, de r(cid:130)sistance au nœud et de force de rupture, de nombre de torsions/spires par m(cid:138)tre, de couleur, de stabilisation aux ultravio- lets et de fibrillation. L’enqu(cid:136)te a montr(cid:130) que, en d(cid:130)pit des diff(cid:130)rentes grosseurs et sp(cid:130)cifications du produit, tous les types de ficelle constituent un seul et m(cid:136)me produit aux fins de l’enqu(cid:136)te. Le produit consid(cid:130)r(cid:130) code NC actuellement ex 5607 41 00. rel(cid:138)ve du 2. Produit similaire Il a (cid:130)t(cid:130) constat(cid:130) que la ficelle produite et vendue par l’industrie communautaire sur le march(cid:130) de la Communaut(cid:130) est similaire, pour ce qui est de ses caract(cid:130)ristiques physiques et techniques et de son utilisation, aux importations en provenance du pays concern(cid:130). Il en va de m(cid:136)me du produit fabriqu(cid:130) et vendu sur le march(cid:130) int(cid:130)rieur du pays concern(cid:130). Tous ces produits sont donc des produits similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 5, du r(cid:138)glement (CE) no 2026/97 (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «r(cid:138)glement de base»). C. PROC(cid:144)DURE ANTIDUMPING PARALL(cid:221)LE (cid:211) la suite d’une plainte d(cid:130)pos(cid:130)e en janvier 1998 par Eurocord au nom de producteurs repr(cid:130)sentant une proportion majeure de la production communau- taire de ficelle, la Commission a, le 28 f(cid:130)vrier 1998, annonc(cid:130) l’ouverture d’une proc(cid:130)dure antidumping concernant les importations de ficelle originaire de la R(cid:130)publique tch(cid:138)que, de Hongrie et d’Arabie saoudite (1). (cid:211) la lumi(cid:138)re des conclusions de l’enqu(cid:136)te expos(cid:130)es aux consid(cid:130)rants 68 et suivants du r(cid:138)glement (CE) no 603/1999 du Conseil (2), qui se fondent sur la m(cid:136)me p(cid:130)riode d’enqu(cid:136)te que celle fix(cid:130)e dans le cadre de la pr(cid:130)sente proc(cid:130)dure et donc sur les m(cid:136)mes donn(cid:130)es relatives aux co(cid:150)ts et aux prix du producteur-exportateur et de l’industrie commu- nautaire, la proc(cid:130)dure concernant les importations en provenance d’Arabie saoudite a (cid:130)t(cid:130) cl(cid:147)tur(cid:130)e par la d(cid:130)cision 1999/215/CE de la Commission (3) sans institution de mesures. (1) JO C 65 du 28. 2. 1998, p. 8. (2) JO L 75 du 20. 3. 1999, p. 1. (3) JO L 75 du 20. 3. 1999, p. 34. D. STATUT DE PAYS EN D(cid:144)VELOPPEMENT (10) M(cid:136)me si l’Arabie saoudite ne fait pas partie de l’Organisation mondiale du commerce, le r(cid:138)gle- ment de base, notamment son article 14, para- graphe 5, point a), ne fait aucune distinction entre les pays membres et non membres de cette organi- sation. Dans le cadre de l’accord de l’OMC sur les subventions et les mesures compensatoires, l’Arabie saoudite est normalement trait(cid:130)e comme un pays en d(cid:130)veloppement. E. SUBVENTIONS (11) Comme les conclusions de l’enqu(cid:136)te (voir point F) ont montr(cid:130) que le pr(cid:130)judice caus(cid:130) par le seul producteur-exportateur saoudien a (cid:130)t(cid:130) jug(cid:130) n(cid:130)gli- geable, il n’a pas (cid:130)t(cid:130) n(cid:130)cessaire de se prononcer sur la question des subventions. (12) F. PR(cid:144)JUDICE Sur la base de la m(cid:130)thode d(cid:130)crite au consid(cid:130)rant 71 du r(cid:138)glement (CE) no 603/1999 du Conseil et, comme pr(cid:130)cis(cid:130) au consid(cid:130)rant 9, en utilisant les m(cid:136)mes donn(cid:130)es relatives aux co(cid:150)ts et aux prix, le pr(cid:130)judice caus(cid:130) par le seul producteur-exportateur saoudien a (cid:130)galement (cid:130)t(cid:130) jug(cid:130) n(cid:130)gligeable au cours de la p(cid:130)riode d’enqu(cid:136)te fix(cid:130)e dans le cadre de la pr(cid:130)sente proc(cid:130)dure. Quoi qu’il en soit, la marge de pr(cid:130)judice est inf(cid:130)rieure (cid:133) 2 %, taux qui constitue, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 14, paragraphe 5, point a), du r(cid:138)glement de base, le niveau de minimis pour les pays en d(cid:130)veloppement. G. CONCLUSION (13) L’article 14, paragraphe 3, du r(cid:138)glement de base dispose que la proc(cid:130)dure doit (cid:136)tre imm(cid:130)diatement cl(cid:147)tur(cid:130)e lorsqu’il est d(cid:130)termin(cid:130) que le pr(cid:130)judice est n(cid:130)gligeable. Il est donc propos(cid:130) de cl(cid:147)turer la proc(cid:130)dure, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article unique La proc(cid:130)dure antisubventions concernant les importations dans la Communaut(cid:130) de ficelle lieuse ou botteleuse en polypropyl(cid:138)ne originaire d’Arabie relevant actuellement du code NC ex 5607 41 00, est close. saoudite, Fait (cid:133) Bruxelles, le 27 mai 1999. Par la Commission Leon BRITTAN Vice-pr(cid:130)sident