title: Regolamento (CE) n. 1095/1999 della Commissione, del 27 maggio 1999, che modifica il regolamento (CEE) n. 1627/89 relativo all'acquisto di carne bovina mediante gara

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

formats: pdf print

text: 28. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 133/17 REGOLAMENTO (CE) N. 1095/1999 DELLA COMMISSIONE del 27 maggio 1999 che modifica il regolamento (CEE) n. 1627/89 relativo all’acquisto di carne bovina mediante gara LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1633/98 (2), in particolare l’articolo 6, paragrafo 7, considerando che il regolamento (CEE) n. 1627/89 della Commissione, del 9 giugno 1989, relativo all’acquisto di carne bovina mediante gara (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 835/1999 (4), ha avviato acquisti mediante gara in alcuni Stati membri o regioni di Stato membro per determinati gruppi di qualit(cid:133); considerando che l’applicazione del disposto dell’articolo 6, paragrafi 2, 3 e 4, del regolamento (CEE) n. 805/68 e la necessit(cid:133) di limitare l’intervento agli acquisti occorrenti per garantire un sostegno ragionevole del mercato indu- la Commissione cono, in base alle quotazioni di cui dispone, a modificare l’elenco degli Stati membri o regioni degli Stati membri in cui (cid:138) avviata la gara, nonch(cid:130) dei gruppi di qualit(cid:133) che possono essere oggetto di acquisti d’intervento conformemente all’allegato del presente regolamento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L’allegato del regolamento (CEE) n. 1627/89 (cid:138) sostituito dall’allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 7 giugno 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 maggio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 17. (3) GU L 159 del 10. 6. 1989, pag. 36. (4) GU L 105 del 22. 4. 1999, pag. 30. L 133/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 28. 5. 1999 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualit(cid:132)tsgruppen Jq(cid:145)tg l(cid:146)kg (cid:147) peqiow(cid:146)r jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai ol(cid:145)der poi(cid:149)tgtor pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres et groupes de qualit(cid:130)s vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualit(cid:133) di cui all’articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros e grupos de qualidades referidos no n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 J(cid:132)senvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhm(cid:132)t Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor (cid:147) peqiow(cid:146)r jq(cid:145)tour l(cid:146)kour Member States or regions of a Member State (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros J(cid:132)senvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner Danmark France Great Britain Ireland Northern Ireland (cid:153)sterreich Categor(cid:146)a A Kategori A Kategorie A Jatgcoq(cid:148)a A Category A Cat(cid:130)gorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R (cid:253) (cid:253) U Categor(cid:146)a C Kategori C Kategorie C Jatgcoq(cid:148)a C Category C Cat(cid:130)gorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C O U R (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) O (cid:253) (cid:253) (cid:253)


title: Regolamento (CE) n. 1101/1999 della Commissione, del 27 maggio 1999, che fissa la restituzione massima all'esportazione d'orzo nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: L 133/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 28. 5. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1101/1999 DELLA COMMISSIONE del 27 maggio 1999 che fissa la restituzione massima all’esportazione d’orzo nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1078/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2513/98 (4), e in particolare l’articolo 4, considerando che una gara per la restituzione e/o la tassa all’esportazione d’orzo verso qualsiasi paese terzo (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1078/98 della Commissione (5); considerando che, a norma dell’articolo 7 del regolamento (CE) n. 1501/95, la Commissione pu(cid:149), secondo la proce- dura di cui all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, decidere di fissare una restituzione massima all’espor- tazione, tenendo conto dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonch(cid:130) il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all’esportazione; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all’esportazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 21 al 27 maggio 1999, nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1078/ 98, la restituzione massima all’esportazione d’orzo (cid:138) fissata a 52,71 EUR/t. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 28 maggio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 maggio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 154 del 28. 5. 1998, pag. 20


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1109/1999 af 27. maj 1999 om fastsættelse af produktionsrestitutioner i korn- og rissektoren

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: 28. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 133/43 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1109/1999 af 27. maj 1999 om fastsættelse af produktionsrestitutioner i korn- og rissektoren KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 7, stk. 3, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (4), særlig artikel 7, stk. 2, under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 af 30. juni 1993 om gennemførelsesbestem- melser for produktionsrestitutioner i korn- og rissek- toren (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 87/1999 (6), særlig artikel 3, og ud fra følgende betragtninger: Ved forordning (EØF) nr. 1722/93 er det fastsat, p(cid:134) hvilke betingelser produktionsrestitutionen ydes; beregnings- grundlaget er fastsat i forordningens artikel 3; de s(cid:134)ledes fastsættes en gang om skal beregnede restitutioner m(cid:134)neden, og de kan ændres, hvis priserne for majs og/ eller hvede varierer betydeligt; de produktionsrestitutioner, der skal fastsættes ved nærvæ- rende forordning, bør justeres med de i bilag II til forord- ning (EØF) nr. 1722/93 anførte koefficienter med henblik p(cid:134) at fastlægge det nøjagtige beløb, der skal betales; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Den restitution, udtrykt pr. ton stivelse af majs, hvede, byg, havre, kartoffelmel, ris eller brudris, der er nævnt i artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1722/93, fastsættes til 66,93 EUR/t. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 28. maj 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (4) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (5) EFT L 159 af 1. 7. 1993, s. 112. (6) EFT L 9 af 15. 1. 1999, s. 8


title: Обща позиция от 27 май 1999 година приета от Съвета на основание член 34 от Договора за Европейския съюз по проведените в Съвета на Европа преговори, относно проекта за Конвенция за престъпленията в кибернетичното пространство

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
computer crime
legal cooperation
new technology

formats: html pdf print xhtml

text: 19/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 89 31999F0364 L 142/1 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 5. 6. 1999 ОБЩА ПОЗИЦИЯ от 27 май 1999 година приета от Съвета на основание член 34 от Договора за Европейския съюз по проведените в Съвета на Европа преговори, относно проекта за Конвенция за престъпленията в кибернетичното пространство (1999/364/ПВР) СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ОБЩА ПОЗИЦИЯ: като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 34, параграф 2, буква а) от него, като признава важността на разработването на ефективни средства за предотвратяване и борба с нарастващата злоупотребата с нови технологии, като има предвид, че на срещата си в Амстердам от юни 1997 г. Европейският съвет одобри Плана за действие на Групата на високо равнище по престъпленията в кибернетичното пространство, който inter alia, съдържа предложения за засилване на борбата срещу високотехнологичните престъпления; като отчита свързаните с борбата срещу високотехнологичните престъпления мерки, които вече са приети от Европейския съюз, или са в процес на подготовка или приемане; като има предвид, че са направени постъпки за разработването и воденето на преговори на Конвенция на Съвета на Европа за престъпленията в кибернетичното пространство; като има предвид, че в документа „Елементи на стратегията на Съюза срещу високотехнологичните престъпления“, които беше одобрен от Съвета на 3 декември 1998 г. , държавите-членки бяха призовани да съсредоточат усилията си в тази област, например чрез приемането на общи позиции във връзка с дейността им на други международни форуми в областта на високотехнологичните престъпления; като взе предвид съвместното действие на Европейския съюз относно действията за борба срещу расизма и ксенофобията; като взе предвид „Планът за действие на Европейския съюз за насърчаване и безопасно използване на Интернет“; като желае да допринесе във възможно най-голяма степен за пре- говорите по предложената Конвенция за престъпленията в кибернетичното пространство и за избягване на всяко несъответ- ствие между тази конвенция и изготвените в рамките на Европей- ския съюз актове, Член 1 на Европа на Съвета за 1. Държавите-членки подкрепят изготвянето на проект Конвенция в престъпленията кибернетичното пространство (наричана по-нататък „Конвен- цията“). Те подкрепят включването в проекта на разпоредби, които в максимална степен улесняват ефективното разследване и наказателно преследване на престъпленията, които са свързани с компютърните системи и данни. за 2. Разпоредбите на Конвенцията следва адекватно да допълват материалното наказателно право и да обхващат престъпленията против поверителността, целостта и наличността на компютърните данни, компютърните престъпления като компютърни измами и подправяне, и престъпления във връзка със съдържанието като детската порнография. Държавите-членки следва да гарантират, че определенията на свързаните с детската порнография престъпле- ния обхващат широк кръг от специфични престъпни дейности. Освен това, държавите-членки по целесъобразност подкрепят включването на правила, които водят до приложимостта на тези престъпления и по отношение на деяния, извършени посредством компютърна система. 3. Държавите-членки предприемат мерки за установяване на съот- ветната юрисдикция относно престъпленията, които са предви- дени в Конвенцията. 4. Държавите-членки следва да подкрепят приемането на разпо- редби, които улесняват във възможно най-голяма степен между- народното сътрудничество, включително правната взаимопомощ. Конвенцията следва да подпомага своевременното сътрудничество по отношение на компютърните престъпления. Тази форма на сътрудничество може да включи създаването на двадесет и четири часови звена за контакт на правозащитните органи, които да допълват структурите за взаимопомощ. 90 BG Официален вестник на Европейския съюз 19/т. 1 5. Държавите-членки следва да подкрепят разпоредби, които като субсидиарна мярка задължават страните по конвенцията да пазят в необходимата степен търсене на данни по искане на друга страна, като процедурата за съхранение се определя съгласно национал- ното им право. 6. Държавите-членки следва да подкрепят включването на разпо- редби, според които договарящите страни се задължават да осигу- рят своевременно търсене на данни, съхранявани на тяхна терито- рия, във връзка с разследването на тежки престъпления. 7. При спазване на конституционните принципи и особените гаранции за ненакърняване на суверенитета, сигурността, общест- вения ред и други важни интереси на останалите държави, трансграничното компютърно издирване, което е свързано с тежки престъпления, и което трябва да бъде определено в Конвенцията, може да бъде допуснато като възможност в изключителни случаи, в частност, например за неотложно предотвратяване на унищожа- ването или промяната на доказателства за тежко престъпление, или за предотвратяване на престъпление, което би довело до смърт или тежка телесна повреда. относно 8. Разпоредбите компютърно издирване, свързано с тежки престъпления, следва да бъдат напълно съвместими с актовете на Европейския съюз по отноше- ние достъпа до трафик на данни и тяхното използване. трансграничното Член 2 В хода на консултациите по Конвенцията и на протоколи към нея, държавите-членки се стремят, в рамките на възможното, да координират позициите си по инициатива на председателството и да постигнат общи позиции по въпросите, които са от съществено значение за интересите на Европейския съюз. Комисията изцяло участва в тези дейности. Член 3 Съветът се стреми да постига при необходимост последващи общи позиции по отношение на Конвенцията. Член 4 Настоящата обща позиция се публикува в Официален вестник. Съставено в Брюксел на 27 май 1999 година. За Съвета Председател O. SCHILY


title: Komission asetus (EY) N:o 1096/1999, annettu 27 päivänä toukokuuta 1999, tiettyjen interventioelinten hallussaan pitämän ja yhteisössä jalostettavaksi tarkoitetun naudanlihan myynnistä tarjouskilpailumenettelyllä

eurovoc_concepts:
Denmark
France
Ireland
United Kingdom
award of contract
beef
intervention agency
invitation to tender
sale

formats: html pdf print

text: 28. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 133/19 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1096/1999, annettu 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999, tiettyjen interventioelinten hallussaan pit(cid:132)m(cid:132)n ja yhteis(cid:148)ss(cid:132) jalostettavaksi tarkoitetun naudanlihan myynnist(cid:132) tarjouskilpailumenettelyll(cid:132) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, 1 artikla ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)r- jestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1633/98 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) (1) (2) (3) (4) (5) interventiotoimenpiteiden soveltaminen naudan- liha-alalla on johtanut varastojen kertymiseen useissa j(cid:132)senvaltioissa, varastoinnin liiallisen pitkit- tymisen v(cid:132)ltt(cid:132)miseksi osa n(cid:132)ist(cid:132) varastoista olisi saatettava myyntiin tarjouskilpailumenettelyll(cid:132), tiettyj(cid:132) tarvittavia erikoistapauksia lukuun ottamatta t(cid:132)h(cid:132)n myyntiin olisi sovellettava s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), jotka on vahvistettu komission asetuksessa (ETY) N:o 2173/ 79 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2417/95 (4), s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)nmukaisen ja yhten(cid:132)isen tarjouskilpailume- nettelyn varmistamiseksi olisi toteutettava tarvit- tavat toimenpiteet asetuksen (ETY) N:o 2173/79 8 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen toimenpiteiden lis(cid:132)ksi, olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) poikkeuksista asetuksen (ETY) N:o 2173/79 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)k- siin ottaen huomioon hallinnolliset vaikeudet, joita mainitun alakohdan soveltaminen aiheuttaa kysei- siss(cid:132) j(cid:132)senvaltioissa, ja asetuksessa t(cid:132)ss(cid:132) ovat s(cid:132)(cid:132)detyt naudanlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24. (2) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 17. (3) EYVL L 251, 5. 10. 1979, s. 12. (4) EYVL L 248, 14. 10. 1995, s. 39. 1. Myyd(cid:132)(cid:132)n (cid:190) noin 320 tonnia luutonta, Irlannin interventioelimen hallussa olevaa naudanlihaa, (cid:190) noin 3 355 tonnia Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevaa luutonta naudan- lihaa, (cid:190) noin 6 tonnia Tanskan interventioelimen hallussa olevaa luutonta naudanlihaa, (cid:190) noin 200 tonnia luutonta, Ranskan interventioelimen hallussa olevaa naudanlihaa. M(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) koskevat yksityiskohtaiset tiedot ovat liitteess(cid:132) I. 2. Jollei t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) muuta johdu, 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet on myyt(cid:132)v(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2173/79 ja erityisesti sen II ja III osaston s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti. 2 artikla 1. Sen est(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132), mit(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2173/79 6 ja 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) ja liitteit(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n yleisen(cid:132) tarjouskilpailuilmoituksena. Kyseisten interventioelinten on laadittava tarjouskilpai- luilmoitus, jossa ilmoitetaan: a) myyntiin saatettavat naudanlihan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ja b) tarjousten esitt(cid:132)misen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika ja -paikka. Asianomaiset voivat saada m(cid:132)(cid:132)riin sek(cid:132) tuotteiden 2. tietoja yksityiskohtaisia varastointipaikkoihin liittyvi(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) II ilmoitetuista osoitteista. Lis(cid:132)ksi interventioelimet ilmoittavat 1 kohdassa tarkoite- tusta tarjouskilpailusta toimipaikassaan, ja ne voivat my(cid:148)s k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) muita julkaisutapoja. 3. Kunkin liitteess(cid:132) I mainitun tuotteen osalta kyseisten interventioelinten on myyt(cid:132)v(cid:132) ensisijaisesti varastossa pisimp(cid:132)(cid:132)n olleet lihat. 4. Huomioon otetaan ainoastaan viimeist(cid:132)(cid:132)n 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1999 kello 12. 00 menness(cid:132) kyseisille interven- tioelimille j(cid:132)tetyt tarjoukset. L 133/20 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 5. 1999 Sen est(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132), mit(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2173/79 8 5. artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, tarjous on j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) kysei- selle interventioelimelle suljetussa kirjekuoressa, jossa on viittaus mainittuun asetukseen. Interventioelin ei saa avata kuorta ennen 4 kohdassa mainittua tarjousten j(cid:132)tt(cid:132)misen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa. 6. Sen est(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132), mit(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2173/79 8 artiklan 2 kohdan b alakohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, tarjouksiin ei merkit(cid:132), miss(cid:132) kylm(cid:132)varastossa tai -varastoissa tuotteita pidet(cid:132)(cid:132)n. 2. Kun saatuja tarjouksia on tarkasteltu, kullekin tuot- teelle tai myynti keskeytet(cid:132)(cid:132)n. vahvistetaan v(cid:132)him(cid:132)ismyyntihinta 4 artikla Asetuksen (ETY) N:o 2173/79 15 artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty vakuus on 120 euroa tonnilta. 3 artikla 5 artikla J(cid:132)senvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot 1. saaduista tarjouksista viimeist(cid:132)(cid:132)n tarjousten j(cid:132)tt(cid:132)misen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) seuraavana ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132). tulee voimaan kolmantena p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen T(cid:132)m(cid:132) asetus j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:132)sen- valtioissa. Tehty Brysseliss(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen 28. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 133/21 ANEXO I (cid:190) BILAG I (cid:190) ANHANG I (cid:190) PAQAQTGLA I (cid:190) ANNEX I (cid:190) ANNEXE I (cid:190) ALLEGATO I (cid:190) B(cid:246)LAGE I (cid:190) ANEXO I (cid:190) LIITE I (cid:190) BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqo(cid:152)(cid:149)mta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid b¶ benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Carne deshuesada (cid:190) Udbenet kød (cid:190) Fleisch ohne Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka (cid:190) Boneless beef (cid:190) Viande d(cid:130)soss(cid:130)e (cid:190) Carni senza osso (cid:190) Vlees zonder been (cid:190) Carne desossada (cid:190) Luuton naudanliha (cid:190) Benfritt k(cid:148)tt FRANCE DANMARK IRELAND Flanchet d’intervention (INT 18) Interventionsbryst (INT 23) Silverside (INT 14) Rump (INT 16) UNITED KINGDOM Thick flank (INT 12) Topside (INT 13) Silverside (INT 14) Rump (INT 16) Striploin (INT 17) Forerib (INT 19) 200 6 265 55 390 1 000 25 300 1 140 500 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisi(cid:155)n (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Bk(cid:146)pe paqaqt(cid:147)lata V jai VII tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2456/93 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2602/97 (EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 20). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie de b¶lagen V en VII b¶ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comiss(cid:209)o (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). L 133/22 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 5. 1999 ANEXO II (cid:190) BILAG II (cid:190) ANHANG II (cid:190) PAQAQTGLA II (cid:190) ANNEX II (cid:190) ANNEXE II (cid:190) ALLEGATO II (cid:190) BIJLAGE II (cid:190) ANEXO II (cid:190) LIITE II (cid:190) BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n (cid:190) Interventionsorganernes adresser (cid:190) Anschriften der Interventionsstellen (cid:190) Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr (cid:190) Addresses of the intervention agencies (cid:190) Adresses des organismes d’intervention (cid:190) Indirizzi degli organismi d’intervento (cid:190) Adressen van de interventiebureaus (cid:190) Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)(cid:209)o (cid:190) Interventio- elinten osoitteet (cid:190) Interventionsorganens adresser DANMARK Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri EU-direktoratet Kampmannsgade 3 DK-1780København V Tlf. (45) 33 92 70 00;telex 15 13 17;DK: fax (45) 33 92 69 48, (45) 33 92 69 23 FRANCE OFIVAL 80, avenue des Terroirs-de-France F-75607Paris Cedex 12 T(cid:130)l(cid:130)phone: (33 1) 44 68 50 00;t(cid:130)lex: 21 53 30;t(cid:130)l(cid:130)copieur: (33 1) 44 68 52 33 IRELAND Department of Agriculture and Food Johnstown Castle Estate County Wexford Ireland Tel. (353 53) 634 00 Fax (353 53) 428 42 UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33, Kings Road ReadingRG1 3BU Berkshire United Kingdom Tel. Fax (44 189) 56 67 50 (441 189) 58 36 26


title: EU-Fischerei im Mittelmeer.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Mediterranean Sea
catch by species
catch of fish
fishing statistics


title: Entwurf für einen Beschluß des Gemeinsamen EWR- Ausschusses über die Änderung des Anhangs IV (Energie) des EWR-Abkommens - Entwurf für eine gemeinsame Haltung der Gemeinschaft

eurovoc_concepts:
EFTA countries
European Economic Area
energy policy
energy resources
energy technology


title: Regolamento (CE) n. 1109/1999 della Commissione, del 27 maggio 1999, che fissa le restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso

text: 28. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 133/43 REGOLAMENTO (CE) N. 1109/1999 DELLA COMMISSIONE del 27 maggio 1999 che fissa le restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 7, paragrafo 3, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo all’organizzazione comune del mercato del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (4), in particolare l’articolo 7, paragrafo 2, visto il regolamento (CEE) n. 1722/93 della Commissione, del 30 giugno 1993, che stabilisce le modalit(cid:133) di applica- zione relative al regime delle restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 87/1999 (6), in particolare l’arti- colo 3, considerando che il regolamento (CEE) n. 1722/93 stabi- lisce le modalit(cid:133) per la concessione della restituzione alla produzione; che la base di calcolo (cid:138) definita all’articolo 3 di tale regolamento; che la restituzione cos(cid:141) calcolata deve essere fissata una volta al mese e pu(cid:149) essere modificata qualora i prezzi del granturco e/o del frumento subiscano variazioni significative; considerando che le restituzioni alla produzione fissate nel presente regolamento debbono essere aggiustate appli- cando i coefficienti che figurano nell’allegato II del rego- lamento (CEE) n. 1722/93, al fine di stabilire l’importo esatto da pagare; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 La restituzione, espressa per tonnellata di amido di gran- turco, di frumento, di orzo, di avena, di fecola di patate, di riso o di rotture di riso, di cui all’articolo 3, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 1722/93, (cid:138) fissata a 66,93 EUR/t. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 28 maggio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 maggio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (4) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (5) GU L 159 dell’1. 7. 1993, pag. 112. (6) GU L 9 del 15. 1. 1999, pag. 8


title: Utkast till Gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av bilaga IV (Energi) till EES-avtalet - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt


title: Règlement (CE) n° 1096/1999 de la Commission, du 27 mai 1999, relatif à la vente, dans le cadre d'une procédure d'adjudication, de viandes bovines détenues par certains organismes d'intervention

text: 28. 5. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 133/19 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1096/1999 DE LA COMMISSION du 27 mai 1999 relatif (cid:133) la vente, dans le cadre d’une proc(cid:130)dure d’adjudication, de viandes bovines d(cid:130)tenues par certains organismes d’intervention LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, Article premier vu le r(cid:138)glement (CEE) no 805/68 du Conseil du 27 juin 1968 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur de la viande bovine (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1633/98 (2), et notamment son article 7, paragraphe 3, consid(cid:130)rant que l’application des mesures d’inter- vention dans le secteur de la viande bovine a conduit (cid:133) la cr(cid:130)ation de stocks dans plusieurs (cid:144)tats membres; que, pour (cid:130)viter une prolongation exces- sive de stockage, il y a lieu de mettre une partie de ces stocks en vente dans le cadre d’une proc(cid:130)dure d’adjudication; consid(cid:130)rant qu’il convient de soumettre cette vente aux r(cid:138)gles fix(cid:130)es par le r(cid:138)glement (CEE) no 2173/79 de la Commission (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement r(cid:130)serve de certaines exceptions particuli(cid:138)res qui sont n(cid:130)ces- saires; (CE) no 2417/95 (4), sous consid(cid:130)rant que, en vue d’assurer une proc(cid:130)dure d’adjudication r(cid:130)guli(cid:138)re et uniforme, des mesures devraient (cid:136)tre prises en plus de celles fix(cid:130)es (cid:133) l’article 8, paragraphe 1, du r(cid:138)glement (CEE) no 2173/79; consid(cid:130)rant qu’il convient de pr(cid:130)voir des d(cid:130)roga- tions aux dispositions de l’article 8, paragraphe 2, point b), du r(cid:138)glement (CEE) no 2173/79, compte tenu des difficult(cid:130)s administratives que l’applica- tion de ce point soul(cid:138)ve dans les (cid:144)tats membres concern(cid:130)s; (1) (2) (3) (4) (5) 1. Il est proc(cid:130)d(cid:130) (cid:133) la vente d’environ: (cid:190) 320 tonnes de viandes bovines d(cid:130)soss(cid:130)es, d(cid:130)tenues par l’organisme d’intervention irlandais, (cid:190) 3 355 tonnes de viandes bovines d(cid:130)soss(cid:130)es, d(cid:130)tenues par l’organisme d’intervention du Royaume-Uni, (cid:190) 6 tonnes de viandes bovines d(cid:130)soss(cid:130)es, d(cid:130)tenues par l’organisme d’intervention danois, (cid:190) 200 tonnes de viandes bovines d(cid:130)soss(cid:130)es, d(cid:130)tenues par l’organisme d’intervention fran(cid:135)ais. Des informations d(cid:130)taill(cid:130)es concernant les quantit(cid:130)s se trouvent (cid:133) l’annexe I. 2. Sous r(cid:130)serve des dispositions du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, les produits vis(cid:130)s au paragraphe 1 sont vendus conform(cid:130)- ment aux dispositions du r(cid:138)glement (CEE) no 2173/79, notamment ses titres II et III. Article 2 Par d(cid:130)rogation aux articles 6 et 7 du r(cid:138)glement 1. (CEE) no 2173/79, les annexes du les dispositions et pr(cid:130)sent r(cid:138)glement tiennent lieu d’avis g(cid:130)n(cid:130)ral d’adjudica- tion. Les organismes d’intervention concern(cid:130)s (cid:130)tablissent un avis d’adjudication indiquant notamment: a) les quantit(cid:130)s de viandes bovines mises en vente et b) le d(cid:130)lai et le lieu de pr(cid:130)sentation des offres. 2. Les informations relatives aux quantit(cid:130)s ainsi qu’aux lieux o(cid:151) les produits sont entrepos(cid:130)s peuvent (cid:136)tre obte- nues par les int(cid:130)ress(cid:130)s aux adresses indiqu(cid:130)es (cid:133) l’annexe II du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. Les organismes d’intervention affi- chent, en outre, l’avis vis(cid:130) au paragraphe 1 (cid:133) leurs si(cid:138)ges et peuvent proc(cid:130)der (cid:133) des publications compl(cid:130)mentaires. consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion de la viande bovine, 3. Pour chaque produit mentionn(cid:130) (cid:133) l’annexe I, les organismes d’intervention concern(cid:130)s vendent en priorit(cid:130) les viandes dont la dur(cid:130)e de stockage est la plus longue. (1) JO L 148 du 28. 6. 1968, p. 24. (2) JO L 210 du 28. 7. 1998, p. 17. (3) JO L 251 du 5. 10. 1979, p. 12. (4) JO L 248 du 14. 10. 1995, p. 39. 4. Ne sont prises en consid(cid:130)ration que les offres parve- nues au plus tard le 4 juin 1999 (cid:133) 12 heures aux orga- nismes d’intervention concern(cid:130)s. L 133/20 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 5. 1999 Par d(cid:130)rogation (cid:133) l’article 8, paragraphe 1, du r(cid:138)gle- 5. ment (CEE) no 2173/79, une offre doit (cid:136)tre soumise (cid:133) l’organisme d’intervention concern(cid:130) dans une enveloppe ferm(cid:130)e portant la r(cid:130)f(cid:130)rence du r(cid:138)glement concern(cid:130). L’en- veloppe ferm(cid:130)e ne doit pas (cid:136)tre ouverte par l’organisme d’intervention l’adjudication mentionn(cid:130)e au paragraphe 4. l’(cid:130)ch(cid:130)ance avant de 6. Par d(cid:130)rogation (cid:133) l’article 8, paragraphe 2, point b), du r(cid:138)glement (CEE) no 2173/79, les offres ne comportent pas l’indication de l’entrep(cid:147)t ou des entrep(cid:147)ts o(cid:151) les produits sont stock(cid:130)s. Apr(cid:138)s un examen des offres re(cid:135)ues, un prix minimal 2. de vente est fix(cid:130) pour chaque produit o(cid:151) il n’est pas donn(cid:130) suite (cid:133) l’adjudication. Article 4 Le montant de la garantie pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 15, paragraphe 1, du r(cid:138)glement (CEE) no 2173/79 est fix(cid:130) (cid:133) 120 euros par tonne. Article 3 Article 5 1. Les (cid:144)tats membres fournissent les informations rela- tives aux offres transmises (cid:133) la Commission au plus tard le jour ouvrable suivant le d(cid:130)lai de pr(cid:130)sentation de ces offres. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le troisi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 27 mai 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission 28. 5. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 133/21 ANEXO I (cid:190) BILAG I (cid:190) ANHANG I (cid:190) PAQAQTGLA I (cid:190) ANNEX I (cid:190) ANNEXE I (cid:190) ALLEGATO I (cid:190) B(cid:246)LAGE I (cid:190) ANEXO I (cid:190) LIITE I (cid:190) BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqo(cid:152)(cid:149)mta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid b¶ benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Carne deshuesada (cid:190) Udbenet kød (cid:190) Fleisch ohne Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka (cid:190) Boneless beef (cid:190) Viande d(cid:130)soss(cid:130)e (cid:190) Carni senza osso (cid:190) Vlees zonder been (cid:190) Carne desossada (cid:190) Luuton naudanliha (cid:190) Benfritt k(cid:148)tt FRANCE DANMARK IRELAND Flanchet d’intervention (INT 18) Interventionsbryst (INT 23) Silverside (INT 14) Rump (INT 16) UNITED KINGDOM Thick flank (INT 12) Topside (INT 13) Silverside (INT 14) Rump (INT 16) Striploin (INT 17) Forerib (INT 19) 200 6 265 55 390 1 000 25 300 1 140 500 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisi(cid:155)n (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Bk(cid:146)pe paqaqt(cid:147)lata V jai VII tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2456/93 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2602/97 (EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 20). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie de b¶lagen V en VII b¶ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comiss(cid:209)o (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). L 133/22 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 5. 1999 ANEXO II (cid:190) BILAG II (cid:190) ANHANG II (cid:190) PAQAQTGLA II (cid:190) ANNEX II (cid:190) ANNEXE II (cid:190) ALLEGATO II (cid:190) BIJLAGE II (cid:190) ANEXO II (cid:190) LIITE II (cid:190) BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n (cid:190) Interventionsorganernes adresser (cid:190) Anschriften der Interventionsstellen (cid:190) Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr (cid:190) Addresses of the intervention agencies (cid:190) Adresses des organismes d’intervention (cid:190) Indirizzi degli organismi d’intervento (cid:190) Adressen van de interventiebureaus (cid:190) Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)(cid:209)o (cid:190) Interventio- elinten osoitteet (cid:190) Interventionsorganens adresser DANMARK Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri EU-direktoratet Kampmannsgade 3 DK-1780København V Tlf. (45) 33 92 70 00;telex 15 13 17;DK: fax (45) 33 92 69 48, (45) 33 92 69 23 FRANCE OFIVAL 80, avenue des Terroirs-de-France F-75607Paris Cedex 12 T(cid:130)l(cid:130)phone: (33 1) 44 68 50 00;t(cid:130)lex: 21 53 30;t(cid:130)l(cid:130)copieur: (33 1) 44 68 52 33 IRELAND Department of Agriculture and Food Johnstown Castle Estate County Wexford Ireland Tel. (353 53) 634 00 Fax (353 53) 428 42 UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33, Kings Road ReadingRG1 3BU Berkshire United Kingdom Tel. Fax (44 189) 56 67 50 (441 189) 58 36 26


title: Beschluß Nr. 2/99 des AKP-EG-Ausschusses für Zusammenarbeit im Zollwesen vom 27. Mai 1999 über eine Abweichung von der Bestimmung des Begriffs "Ursprungswaren" oder "Waren mit Ursprung in" zur Berücksichtigung der besonderen Lage der Republik Fidschi bei der Herstellung bestimmter Kleidungsstücke und Kopfbedeckungen

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU Member State
Fiji
clothing
customs cooperation
originating product

text: 9. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 174/21 II (Nicht veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) KOMMISSION BESCHLUSS Nr. 2/99 DES AKP-EG-AUSSCHUSSES FÜR ZUSAMMENARBEIT IM ZOLLWESEN vom 27. Mai 1999 über eine Abweichung von der Bestimmung des Begriffs „Ursprungswaren“ oder „Waren mit Ursprung in“ zur Berücksichtigung der besonderen Lage der Republik Fidschi bei der Herstellung bestimmter Kleidungsstücke und Kopfbedeckungen (1999/443/EG) DER AKP-EG-AUSSCHUSS FÜR ZUSAMMENARBEIT IM ZOLLWESEN — zufügen, sofern in bezug auf Mengen, Überwachung und Geltungsdauer bestimmte Bedingungen erfüllt werden. gestützt auf das am 15. Dezember 1989 in Lomé unterzeich- nete Vierte AKP-EWG-Abkommen, geändert durch das am 4. November 1995 in Mauritius unterzeichnete Abkommen, insbesondere auf Artikel 31 Absätze 1 bis 10 des Protokolls Nr. 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Abweichungen von den in diesem Protokoll festgelegten Ursprungsregeln können genehmigt werden, wenn die Entwicklung bestehender oder die Ansiedlung neuer Industrien dies rechtfertigt. Am 8. Februar 1999 legten die Staaten in Afrika, dem karibischen Raum und dem Pazifischen Ozean (AKP- Staaten) einen Antrag der Regierung der Republik Fidschi auf Abweichung von der Ursprungsregel dieses Protokolls für bestimmte Kleidungsstücke und Kopfbe- deckungen vor, die in der Zeit vom 1. Januar 1999 bis zum 29. Februar 2000 in Fidschi hergestellt werden. Diese Abweichung wird beantragt unter Berufung auf die einschlägigen Bestimmungen des Protokolls Nr. 1, insbe- sondere Artikel 31 Absatz 5 über die AKP-Inselstaaten, und die für Fidschi zu erwartenden wirtschaftlichen und sozialen Auswirkungen. Es bestehen bereits globale Überkapazitäten in diesem Produktionszweig, und die Bekleidungsindustrie der Gemeinschaft ist bereits einem erheblichen Wettbe- werbsdruck ausgesetzt. Dabei werden die Preise insbe- sondere durch die Höhe der Lohnkosten beeinflußt. Bei den meisten der von diesem Beschluß betroffenen Erzeugnissen handelt es sich um Waren, die im Rahmen der Textilpolitik als besonders empfindlich gelten und daher mengenmäßigen Einfuhr- beschränkungen bzw. einem System der doppelten Einfuhrkontrolle unterliegen. der Gemeinschaft Mit den vorgesehenen Einfuhrmengen dürfte die mengenmäßig beschränkte Abweichung der etablierten Schäden keine Gemeinschaftsindustrie schweren (7) Daher kann Fidschi gemäß Artikel 31 Absatz 1 für die Zeit vom 1. März 1999 bis zum 29. Februar 2000 eine Abweichung für eine bestimmte Menge Kleidungsstücke und Kopfbedeckungen gewährt werden — BESCHLIESST: Artikel 1 (1) Abweichend von den besonderen Bestimmungen der Liste des Anhangs II zu Protokoll Nr. 1 des Vierten AKP-EWG- Abkommens gelten bestimmte, im Anhang zu diesem Beschluß aufgeführte Kleidungsstücke und Kopfbedeckungen, die in Fidschi aus Vormaterialien ohne Ursprungseigenschaft mit Ursprung in einem Mitgliedstaat des Verbands südostasiatischer Nationen (ASEAN), des Südasiatischen Verbands für regionale Zusammenarbeit (SAARC) oder des Südpazifikforums (SPF) hergestellt werden, unter den in diesem Beschluß genannten Bedingungen als Ursprungswaren Fidschis. (2) Für die Zwecke des Absatzes 1 gelten Waren als Ursprungswaren des ASEAN (bestehend aus Brunei, Indonesien, Laos, Malaysia, den Philippinen, Singapur, Thailand und Vietnam), des SAARC (bestehend aus Bangladesch, Bhutan, Indien, den Malediven, Nepal, Pakistan und Sri Lanka) bzw. des SPF (bestehend aus Papua-Neuguinea, Fidschi, den Salomonen, Vanuatu, Kiribati, Tonga, Samoa, Tuvalu, den Marshallinseln, Palau, den Föderierten Staaten von Mikronesien, Nauru, Niue, den Cookinseln, Australien und Neuseeland), wenn sie in diesen Ländern entsprechend den Ursprungsregeln gemäß den Artikeln 35 bis 65 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission (1), geändert durch die Verordnungen (EG) Nr. 12/97 (2) und (EG) Nr. 46/99 (3) gewonnen oder hergestellt wurden. (1) ABl. L 253 vom 11. 10. 1993, S. 1. (2) ABl. L 9 vom 13. 1. 1997, S. 1. (3) ABl. L 10 vom 15. 1. 1999, S. 1. L 174/22 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 9. 7. 1999 Die zuständigen Behörden der Republik Fidschi treffen (3) alle erforderlichen Maßnahmen, um die Einhaltung der Bestim- mungen des Absatzes 2 zu gewährleisten. Artikel 2 Die Abweichung nach Artikel 1 gilt für die im Anhang zu diesem Beschluß aufgeführten Mengen von Kleidungsstücken und Kopfbedeckungen, die Fidschi in der Zeit vom 1. März 1999 bis zum 29. Februar 2000 in die Gemeinschaft einführt. Artikel 3 Die im Anhang genannten Mengen werden von der Kommis- sion verwaltet; diese kann alle zweckdienlichen Maßnahmen treffen, um eine wirksame Verwaltung zu gewährleisten. Legt ein Einführer in einem Mitgliedstaat eine Anmeldung zur Überführung seiner Waren in den zollrechtlich freien Verkehr vor und beantragt dabei die Anwendung dieses Beschlusses und die Zollbehörden nehmen diese Anmeldung an, so beantragt daraufhin der Mitgliedstaat bei der Kommission für die dem Bedarf entsprechende Menge eine Ziehung auf das entspre- chende Kontingent. Die Ziehungsanträge sind der Kommission mit Angabe des Datums, an dem die betreffenden Zollanmeldungen ange- nommen wurden, unverzüglich zu übermitteln. Die Ziehungen werden von der Kommission — im Rahmen der verfügbaren Mengen — in der Reihenfolge gewährt, in der die Zollbehörden der betreffenden Mitgliedstaaten die Anmel- dungen zum freien Verkehr angenommen haben. Nutzt ein Mitgliedstaat die gezogenen Mengen nicht aus, so gibt er sie umgehend an das entsprechende Kontingent zurück. Übersteigen die Anträge die verfügbare Restmenge eines Kontingentes, so wird diese anteilig zugeteilt. Die Kommission unterrichtet die Mitgliedstaaten über die erfolgten Ziehungen. Die Mitgliedstaaten sichern ihren Einführern gleichen und kontinuierlichen Zugang zu den verfügbaren Mengen, bis diese ausgeschöpft sind. Artikel 4 Die Zollbehörden der Republik Fidschi treffen die notwendigen Vorkehrungen, um eine mengenmäßige Überwachung der Ausfuhren der in Artikel 1 genannten Waren zu gewährleisten. Zu diesem Zweck ist auf allen gemäß diesem Beschluß ausge- stellten Bescheinigungen ein Hinweis auf diesen Beschluß anzu- bringen. Die zuständigen Behörden der Republik Fidschi über- mitteln der Kommission vierteljährlich die Aufstellung der Warenmengen, für die gemäß diesem Beschluß Warenverkehrs- bescheinigungen EUR. 1 ausgestellt wurden, mit Angabe der laufenden Nummern dieser Bescheinigungen. Artikel 5 In Feld 7 der gemäß diesem Beschluß ausgestellten Warenver- kehrsbescheinigungen EUR. 1 ist folgender Vermerk einzu- tragen: „Abweichung — Beschluß Nr. 2/99. “ Artikel 6 Die Staaten in Afrika, dem karibischen Raum und dem Pazifi- schen Ozean (AKP-Staaten), die Mitgliedstaaten und die Europäische Gemeinschaft treffen jeweils für ihren Bereich die zur erforderlichen Maßnahmen. Durchführung Beschlusses dieses Artikel 7 Dieser Beschluß tritt am Tag seiner Annahme in Kraft. Er gilt mit Wirkung vom 1. März 1999. Geschehen zu Brüssel am 27. Mai 1999. Für den AKP-EG-Ausschuß für Zusammenarbeit im Zollwesen Die Vorsitzenden M. VANDEN ABEELE P. MAINGI MWANZIA 9. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 174/23 ANHANG FIDSCHI Lfd. Nr. Posten Warenbezeichnung HS-Position 09. 1681 a) Mäntel, für Männer oder Knaben 09. 1682 b) Anzüge, für Männer oder Knaben 09. 1683 c) für Männer oder Knaben und für Frauen oder Jacken, Mädchen 09. 1684 d) Gewebte lange Hosen (einschließlich Kniebundhosen und ähnliche Hosen), Latzhosen und kurze Hosen, für Männer oder Knaben und für Frauen oder Mädchen 09. 1685 e) Wasserdichte Hosen für Säuglinge 09. 1686 f) Anzüge oder Kostüme, kurze Hosen und Strümpfe, aus synthetischen Chemiefasern, für Männer oder Knaben und für Frauen oder Mädchen 6201. 11 6201. 12 6201. 13 6201. 19 6201. 91 6201. 93 6201. 99 6203. 11 6203. 12 6203. 19 6203. 31 6203. 32 6203. 33 6203. 39 6204. 31 6204. 32 6204. 33 6204. 39 6203. 41 6203. 42 6203. 43 6203. 49 6204. 61 6204. 62 6204. 63 6204. 69 6209. 20 6209. 30 6209. 90 6103. 12 6103. 43 6104. 13 6104. 63 Mengen (Stückzahl) 8 925 1 100 18 825 273 000 1 100 1 100 09. 1687 09. 1688 09. 1689 g) h) i) Hemden aus Gewirken oder Gestricken, für Männer oder Knaben 6105. 10 6105. 90 13 675 T-shirts, aus anderen Spinnstoffen als Baumwolle 6109. 90 15 000 Badeanzüge und Badehosen, für Männer oder Knaben und für Frauen oder Mädchen 10 000 6112. 31 6112. 39 6112. 41 6112. 49 6211. 11 6211. 12 L 174/24 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 9. 7. 1999 Lfd. Nr. Posten Warenbezeichnung HS-Position 09. 1690 j) Andere Bekleidung, Frauen oder Mädchen für Männer oder Knaben oder für 6211. 31 6211. 32 6211. 33 6211. 39 6211. 41 6211. 42 6211. 43 6211. 49 Mengen (Stückzahl) 1 100 09. 1691 09. 1692 k) l) 09. 1693 m) 09. 1694 09. 1695 09. 1696 09. 1697 n) o) p) q) Hüte und andere Kopfbedeckungen, gewirkt oder gestrickt (Schirmmützen) 6505. 90 1 100 Anderes konfektioniertes Bekleidungszubehör, Teile von Bekleidung oder von Bekleidungszubehör (ausgenommen solche der Postion 6212) 6217 1 100 Andere Bekleidung von der Art der in den Unterpositionen 6201. 11 bis 6201. 19 sowie den Unterpositionen 6202. 11 bis 6202. 19 genannten Waren; andere Bekleidung für Männer oder Knaben 6210. 20 6210. 30 6210. 40 Kleider, für Frauen oder Mädchen, aus Baumwolle oder aus anderen Spinnstoffen 6104. 42 6104. 49 Trainingsanzüge, aus Gewirken oder Gestricken aus Baum- wolle oder aus anderen Spinnstoffen 6112. 11 6112. 19 Hemden für Männer oder Knaben und Blusen oder Hemd- blusen für Frauen oder Mädchen 6205 6206 Kniebundhosen und Hosen, aus Gewirken, für Männer oder Knaben und für Frauen oder Mädchen 6103. 41 6103. 42 6103. 43 6103. 49 6104. 61 6104. 62 6104. 63 6104. 69 12 250 1 100 1 100 6 000 5 850


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vuoden 1999 työllisyyspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen toteuttaminen"

eurovoc_concepts:
EU employment policy
employment policy

text: C 209/60 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 7. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vuoden 1999 työllisyyspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen toteuttaminen” (1999/C 209/14) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 28. tammikuuta 1999 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta ”Vuoden 1999 työllisyyspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen toteuttaminen”. Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausuntonsa 6. touko- kuuta 1999. Esittelijä oli Ursula Engelen-Kefer. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. toukokuuta 1999 pitämässään 364. täysistunnossa (touko- kuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 105 ääntä puolesta, 6 vastaan 11:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Amsterdamin sopimukseen sisällytetyn työllisyyttä koskevan osaston sekä marraskuussa 1997 pidetyn Luxembur- gin työllisyyshuippukokouksen myötä käynnistettiin peruutta- maton prosessi, jossa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikat koor- dinoidaan Euroopan tasolla. Tavoitteena on vähentää tuntuvas- ti Euroopan korkeana jatkuvaa työttömyyttä. Jäsenvaltiot pitävät nyt ”työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana” (Amsterdamin sopimuksen 126 artikla). Työllisyyttä koskevaan osastoon sisältyvät koordinoidun eurooppalaisen työllisyysstrategian tavoitteet ja menettelyt toteutettiin ensim- mäisen kerran vuoden 1998 työllisyyspolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa sekä jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmissa. 1. 2. Luxemburgin suuntaviivojen painopisteet — työllis- tettävyyden parantaminen, yrittäjyyden edistäminen, yritysten ja työntekijöiden sopeutumiskyvyn kehittäminen sekä yhtäläis- ten mahdollisuuksien vahvistaminen — ovat tärkeitä seikkoja, joilla parannetaan työttömien paluuta työelämään ja luodaan uusia työpaikkoja. Kaikki jäsenvaltiot esittivät lyhyessä ajassa kansalliset toimintasuunnitelmansa vuoden 1998 työllisyyspo- litiikan suuntaviivojen toteuttamiseksi, mikä sinänsä on jo edistysaskel. Erityisen tehokkaaksi on osoittautunut se, että suuntaviivoissa asetetaan useita aloja koskevat konkreettiset ja tarkistettavissa olevat tavoitteet. Esimerkkinä mainittakoon niiden työttömien osuus, joiden on määrä hyötyä aktiivisista työmarkkinapoliittisista toimista työllistyvyytensä parantami- seksi. Neuvoston päätöslauselmassa vuoden 1999 työllisyyttä koskevista suuntaviivoista ”jäsenvaltioita pyydetään asetta- maan itselleen kansallisia tavoitteita, joita voitaisiin mahdolli- suuksien mukaan ja tarvittaessa kvantifioida”. Talous- ja sosiaalikomitean mielestä on kuitenkin 1. 3. saavutettava yksimielisyys siitä, mitä aktiivisilla työmarkkina- poliittisilla toimilla tarkoitetaan. On myös varmistettava tilas- tojen vertailtavuus sekä asianomaisten indikaattorien objektii- visuus. Lisäksi komitea ehdottaa, että tehdään laatuanalyyseja tai annetaan niiden valmistelu jäsenvaltioiden tehtäväksi, jotta työllisyyden tukemisessa saavutettuja tuloksia voidaan arvioida entistä paremmin. Vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivoissa, jotka hyväk- 1. 4. syttiin Wienin 11. -12. joulukuuta huippukokouksessa 1998, korostetaan, ”että Luxemburgin prosessin onnistuminen tulevaisuudessa riippuu paljolti kaikkien osallistuvien tahojen eli neuvoston, komission, Euroopan parlamentin, työmarkki- naosapuolten, Euroopan keskuspankin ja Euroopan investoin- tipankin laajasta ja intensiivisestä vuoropuhelusta”. Saksan ehdotuksesta mukaan otettiin seuraava uusi kappale: ”Wienissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi neuvostolle ja komis- siolle tehtäväksi raportoida Kölnissä kokoontuvalle Eurooppa- neuvostolle eurooppalaisen työllisyyssopimuksen laatimisesta osana Luxemburgin prosessia”. 1. 5. Wienin huippukokouksessa annetun tehtävän puit- teissa talous- ja sosiaalikomitea haluaa Euroopan järjestäyty- neen kansalaisyhteiskunnan foorumina antaa erityisen panok- sen Euroopan työllisyysstrategiasta käytävän keskustelun vah- vistamiseksi. Komitea haluaa panoksellaan aloittaa parhaita käytänteitä koskevan syvennetyn kokemusten vaihdon, jolla vaikutetaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen toteuttamiseen. Kokoonpanonsa vuoksi komitealla on tähän hyvät mahdolli- suudet, sillä siinä on perinteisten työmarkkinaosapuolten ohella edustettuina myös muita merkittäviä talous- ja yhteis- kuntaelämän organisaatioita. Tähän liittyen on toteutettu kuulemistilaisuus, jossa käsiteltiin Euroopan työllisyysstrate- gian neljän pilarin alaan kuuluvia valikoituja malliesimerkkejä. Talous- ja raha-asioita sekä työllisyys- ja sosiaaliasioita käsitte- levät neuvostot ovat esittäneet Euroopan työllisyyspolitiikkaa koskevassa yhteisessä kertomuksessaan esimerkkejä parhaista käytänteistä Euroopan työllisyyspoliittisten suuntaviivojen neljän pilarin aloilta, ja ne otettiin huomioon kuulemistilaisuu- dessa. 2. Vuoden 1999 työllisyyspoliittisten suuntaviivojen ar- viointi ja toteuttaminen Talous- ja sosiaalikomitea perustelee oma-aloitteista 2. 1. lausuntoaan Amsterdamin sopimuksen 128 artiklan 2 kohdal- la, jonka mukaan neuvosto kuulee talous- ja sosiaalikomiteaa ennen työllisyyspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen vuosit- taista vahvistamista. 2. 2. Komitea on tyytyväinen komission lähtökohtaan säi- lyttää vuoden 1999 työllisyyspoliittisissa suuntaviivoissa peri- aatteessa neljä painopistealaa ja siten asettaa Luxemburgin prosessin vahvistaminen ja syventäminen etualalle. Komitea pitää seuraavia täydennyksiä ja konkretisointeja järkevinä ja kannattaa niitä erityisesti: 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 209/61 – – – – – verotus- ja maksujärjestelmien uudistus alvelualan työllistämismahdollisuuksien hyödyntäminen jatkuvaa kouluttautumista koskevien toimien vahvistami- nen erityisesti tietotekniikan kehitystä ajatellen vammaisten ja etnisten vähemmistöjen integroiminen työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen parantaminen. Oleellinen edellytys työllisyyden parantamiselle on 2. 3. johon kuuluu työn kääntää unionissa vallitseva suuntaus, verotuksen ja pakollisten maksujen lisääntyminen (1). Komitea onkin tyytyväinen vuoden 1999 työllisyyspolitiikan suuntavii- vojen täsmennykseen, jonka mukaan jäsenvaltiot tarkistavat verotus- ja etuusjärjestelmiään sen mukaan, kannustavatko ne ja millä tavoin ne kannustavat työttömiä aloittamaan työnteon ja työnantajia luomaan uusia työpaikkoja (2). Tässä yhteydessä ei kuitenkaan tule heikentää työttömille suunnattuja sosiaali- palveluja. Komitean mielestä on myös erityisen tärkeää, että pimeän työn vastaisiin toimiin kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota. 2. 4. Euroopan työllisyysongelman yhtenä syynä on kan- sainvälisesti verraten keskimääräistä suppeampi palveluala, sosiaaliset sekä ympäristöön ja teollisuuteen liittyvät palvelut mukaan luettuina. Näin ollen onkin johdonmukaista, että suuntaviivoissa kehotetaan jäsenvaltioita kehittämään ”puite- edellytykset, joiden avulla hyödynnetään kaikki mahdollisuu- työllistymiseen palvelualalla ja teollisuuteen liittyvissä det palveluissa”. Suuntaviivoissa korostetaan, että tietoyhteiskun- nan, sosiaalialan ja ympäristösektorin tarjoamien työllistämis- mahdollisuuksien käyttäminen on erityisen tärkeää luotaessa uusia työpaikkoja. Myöskään julkisen sektorin yhteiskunnallis- ta ja työllisyyspoliittista vastuuta ei pidä unohtaa. 2. 5. Kiinteästi tähän liittyen nuorille on annettava perus- ja ammattikoulutuksen yhteydessä tietoteknisiä valmiuksia. Näin helpotetaan heidän siirtymistään työelämään. Tietotekniikan nopea kehittyminen vaatii kuitenkin työntekijöiltä jatkuvaa pätevöitymistä ja elinikäistä oppimista työllistymiskyvyn säi- lyttämiseksi. Komitean mielestä on erityisen tärkeää, että suuntaviivoissa on täsmennetty tätä seikkaa. 2. 6. Vahvistaakseen Amsterdamin sopimukseen sisältyvää syrjinnän vastaista periaatetta komissio on sisällyttänyt vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivoihin kaikille avoimien työmarkki- noiden luomisen ja kiinnittänyt erityistä huomiota muita (1) Ks. myös TSK:n lausunto aiheesta ”Talouskatsaus vuodeksi 1999 – EU:n talous euron käytön alkuvaiheessa – Kasvun, työllisyyden ja vakauden edistäminen”. (2) Ks. myös TSK:n lausunto aiheesta ”Neuvoston direktiivi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta sisällyttämällä siihen mahdollisuus soveltaa kokeiluluontoisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityi- sen työvaltaisiin palveluihin”. huonommassa asemassa olevien ryhmien integroimiseen työ- markkinoille. Komitea on tyytyväinen tähän täydennykseen, sillä sosiaalinen syrjäytyminen uhkaa nimenomaan vammaisia, etnisiä vähemmistöjä ja muita huonommassa asemassa olevia ryhmiä, kuten pitkäaikaistyöttömiä ja ikääntyneitä henkilöitä, jollei heille luoda mahdollisuuksia työmarkkinoilla ehkäisevin ja aktiivisin integraatiotoimin. Komitea kannattaa mainstrea- ming-lähestymistavan noudattamista myös tällä alalla. Se ke- hottaa komissiota toteuttamaan ilmoitetut syrjinnän vastaiset toimet vuosittain toimeenpantavan toimintaohjelman sekä myös asianmukaisten lainsäädäntötoimien avulla. Ohjelmassa tulee ottaa huomioon, että muita huonommassa asemassa joiden kokemus ja olevien ryhmiin kuuluu paljon ihmisiä, osaaminen jätetään hyödyntämättä. Siinä tulee myös tehdä ehdotuksia menetelmiksi, joiden avulla tätä moninaista tieto- ja kokemuspohjaa voidaan käyttää niin asianomaisen henkilön kuin koko yhteiskunnankin kannalta hedelmällisellä tavalla. 2. 7. Komissio korostaa vuoden 1999 työllisyyspolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa erityisesti naisten ja miesten yhtä- läisten mahdollisuuksien edistämistä. Komitea kannattaa eten- kin ”mainstreaming”-lähtökohtaa, jonka mukaan työllisyyspo- litiikan suuntaviivojen kaikilla neljällä painopistealalla on pyrittävä poistamaan sukupuoleen perustuva syrjintä. Komitea kannattaa erityisesti täsmennystä, jolla pyritään vähentämään naisten keskimääräistä korkeampaa työttömyyttä ulottamalla aktiivinen työvoimapolitiikka koskemaan naisia suhteessa, joka vastaa heidän osuuttaan työttömistä. Naisten työssäkäyn- nin osuutta on lisättävä, jotta Euroopan työllisyysaste kokonai- suudessaan nousee. Tämä edellyttää asianmukaisten puite- edellytysten luomista vähentämällä verotus- ja etuusjärjes- telmästä johtuvia pidäkkeitä. Lisäksi on järjestettävä riittävästi lastenhoitopalveluja ja annettava sekä miehille että naisille mahdollisuus nykyistä joustavampiin vapaa- ja työaikajärjeste- lyihin työ- ja perhe-elämän yhdistämiseksi. Komitea pitää vuoden 1999 työllisyyspolitiikan suuntaviivojen täydennyksiä tässä kohden erityisen onnistuneina, sillä niihin sisältyy työ- markkinoille sijoittautumiseen välittömästi tähtäävien toimien lisäksi sellaisten yhteiskunnallisten puite-edellytysten muutok- jotka vielä nykyäänkin estävät naisten työssäkäynnin sia, lisääntymistä. Talous- ja sosiaalikomitea korosti 2. 8. jo lausunnossaan aiheesta ”Komission tiedonanto — Ehdotus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 1998” (3), että on kehitettävä kokonaisvaltainen lähestymistapa, johon sisältyy sekä yleinen talouspolitiikka että muut työllisyyden kannalta oleelliset politiikan alat. Onkin välttämätöntä, että työllisyys- politiikan suuntaviivat ja Amsterdamin sopimuksen 99 artik- lan 2 kohdan perusteella vuosittain laadittavat yhteisön talous- politiikan laajat suuntaviivat saatetaan keskenään yhdenmukai- siksi. Tämä edellyttää talous-, finanssi- ja rahapolitiikan ny- kyistä tiiviimpää koordinointia sekä talouden rakenteiden muutoksia. Komitea on tyytyväinen siihen, että Wienissä kokoon- 2. 9. tunut Eurooppa-neuvosto korosti kokonaisvaltaisen lähesty- mistavan merkitystä painottaen ”että on tarpeen sekä syventää (3) EYVL C 19, 21. 1. 1998. C 209/62 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 7. 1999 että vahvistaa talouspoliittista koordinointia — — EMU:n onnistumisen varmistamiseksi ja kestävän, työpaikkoja luovan kasvun tukemiseksi”. Tätä varten tarvitaan Eurooppa- neuvoston mukaan ”jäsenvaltioissa ja unionissa — — taloudel- lisiin haasteisiin asianmukaisia ja koordinoituja vastauksia, joihin sisältyvät budjetti- ja rahapolitiikka sekä rakennepolitii- kat ja joissa otetaan huomioon palkkakehitys”. sama painoarvo kuin julkistalouksien vakauttamisella ja inflaa- tion torjunnalla. Rahapolitiikalla on tässä yhteydessä erityinen merkitys Euroopan keskuspankin itsenäisyyttä ei kuitenkaan kyseenalaistamatta (1). Tämä vaatii komitean mielestä talous-, finanssi- ja rahapolitiikan nykyistä voimakkaampaa koordi- nointia Euroopan tasolla sekä talousuudistusten aloittamista hallitusten, komission, Euroopan keskuspankin ja työmarkki- naosapuolten rakenteellisen vuoropuhelun avulla. 2. 10. Komitea on Eurooppa-neuvoston kanssa täysin yhtä mieltä siitä, että nykyisiä välineitä on vahvistettava ja että ne on yhdistettävä ”yhtenäiseksi työllisyys-, kasvu-, vakaus- ja talousuudistusstrategiaksi, josta aikanaan tulee eurooppalainen työllisyyssopimus Luxemburgin prosessin puitteissa”. 2. 15. Komitea toivoo, että Kölnissä kokoontuva Eurooppa- neuvosto ilmaisee kannattavansa eurooppalaista työllisyysso- pimusta (prosessina) ja ottaa sen huomioon myös jatkaessaan työllisyyspolitiikan suuntaviivoja vuodelle 2000. 2. 11. Komitea on vakuuttunut siitä, että vain sellainen kokonaisstrategia voi onnistua, joka kattaa kaikki työllisyyden kannalta tärkeät politiikan alat ja joka asettaa asianomaiset toimijat yhteisvastuuseen eurooppalaisen työllisyyssopimuk- sen puitteissa. 2. 12. Luxemburgin prosessin osalta komitea pitää objektii- vista vertailuanalyysia (benchmarking) ja hyvien käytänteiden määrittelyä tärkeinä välineinä, joilla voidaan saada aikaan hedelmällistä kilpailua työmarkkinapoliittisesti tuloksekkaiden toimien etsintään. Komitean mielestä hyvien käytänteiden määrittelyperusteiden on kuitenkin oltava avoimia ja tarkastet- tavissa, ja niissä on otettava huomioon jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat toteuttaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Laa- dullisen arvioinnin olisi ulotuttava lyhytaikaisiin vaikutuksiin suuntautunutta kapea-alaista seurantaa pidemmälle. TSK muis- tuttaa tässä yhteydessä työmarkkinaosapuolten osallistumisen merkityksestä, jota Luxemburgin prosessissa korostetaan. Lu- xemburgin työllisyyshuippukokouksen päätelmien mukaan ”työmarkkinaosapuolet kaikilla tasoilla tulevat mukaan tämän toiminnan kaikkiin vaiheisiin ja osallistuvat suuntaviivojen toteuttamiseen”. Tämä tarkoittaa TSK:n käsityksen mukaan mm. sitä, että kyseiset osapuolet voivat osallistua jäsenvaltioi- den toimintasuunnitelmien valmisteluun ja arviointiin ennen yhteisen työllisyysraportin laatimista. Komitea on yleisesti ottaen neuvoston kanssa yhtä 2. 13. mieltä siitä, että myönteistä ja rakentavaa toimien vertailua on vahvistettava. Komitea kannattaa Eurooppa-neuvoston kantaa, jonka mukaan ”niin kansallisella kuin unioninkin tasolla tarvitaan todennettavia lisätavoitteita ja määräaikoja, yhteistä toimintaa ja toimintaindikaattoreita sekä johdonmukainen tilastollinen pohja. Nämä ovat avaintekijöitä edettäessä kohti eurooppalaista työllisyyssopimusta”. 3. Hyvien käytänteiden arviointi 3. 1. Komissio vertaili vuotta 1998 koskevassa, työllisyys- ja sosiaaliasioita sekä talous- ja raha-asioita käsittelevien neu- vostojen yhteisessä työllisyysraportissa ensimmäistä kertaa työllisyyspolitiikan suuntaviivojen toteutusta jäsenvaltioissa tiettyjen valikoitujen määrällisten indikaattorien avulla. Tässä yhteydessä valittu menetelmä kunkin jäsenvaltion suhteellisen aseman selvittämiseksi kolmen parhaita tuloksia saaneen jäsen- valtion keskiarvoon verrattuna erottuu myönteisesti aiemmissa raporteissa sovellettuihin menetelmiin nähden. Menetelmä soveltuu käynnistämään jäsenvaltioiden välisen hedelmällisen kilpailun työttömyyden vähentämiseksi. Komission olisi myös arvioitava laadullisesti työllisyyden paranemiseen johtaneita jäsenvaltioiden omia toimia sekä valmisteltava vertaileva ana- lyysi. Tätä varten komissio on yhteiseen työllisyysraporttiin kuuluvia maakohtaisia kertomuksia laatiessaan tehnyt tärkeää valmistelutyötä. Tässä yhteydessä on kuitenkin sovittava yh- teisistä toimista ja toimintaindikaattoreista, jotta analyysi voi- daan tehdä vakaalta ja kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymältä pohjalta. Jäsenvaltioiden välistä kokemusten vaihtoa hyvistä työmarkkinapoliittisista toimista olisi myös syvennettävä ot- taen samalla huomioon kunkin jäsenvaltion noudattama työlli- syyspoliittinen kokonaisstrategia. 3. 2. Kansainväliset vertailut osoittavat, että työmarkkinapo- liittisten toimien menestys riippuu monista tekijöistä, erityisesti kestävän kasvun ja työllisyyden mukaan suuntautuneesta kokonaistaloudellisesta lähestymistavasta, jota on tuettava fi- nanssi-, raha- ja veropoliittisin toimin. für Arbeitsmarkt- und Berufsforschung, Työmarkkinoita ja ammatteja tutkivan saksalaisen ins- 3. 3. tituutin (Institut IAB) suorittamassa arvioinnissa (2), jossa kolmen unionin jäsenvalt- ion — Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden ja Tans- kan — kokemuksia verrattiin Yhdysvaltoihin, eriteltiin maa- kohtaisen tutkimuksen tuloksina esimerkiksi seuraavia onnis- tuneen työllisyyspolitiikan osatekijöitä, jotka komitea esittää ottamatta niihin kantaa: 2. 14. Jotta eurooppalaista työllisyysstrategiaa kehitetään edelleen, on komitean mielestä toteutettava Amsterdamin sopimukseen kirjattu vakaus-, kasvu- ja työllisyyspolitiikan samanarvoisuus. Tasapainoisella talous- ja rakennepolitiikalla on taattava, että korkean työllisyysasteen saavuttamisella on (1) Ks. myös TSK:n lausunto aiheesta ”Talouskatsaus vuodeksi 1999 – EU:n talous euron käytön alkuvaiheessa – Kasvun, työllisyyden ja vakauden edistäminen”. (2) Institut für Arbeitsmarkt- und Berufsforschung (IAB): Mitteilungen aus der Arbeitsmarkt- und Berufsforschung, N:o 2, 1998. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 209/63 – – laaja-alainen, kestävään kasvuun ja työllisyyteen suuntau- tunut kokonaistaloudellinen lähestymistapa investointeja suosivien puite-edellytysten luominen ja sisäi- sen kysynnän vahvistaminen finanssi-, raha- ja veropoliitti- sin toimin – maltillinen palkkakehitys ja eriytetyt palkkajärjestelmät samalla työehtosopimusten työmarkkinoita sääntelevä tehtävä säilyttäen – – työn hinnan alentaminen laskemalla lakisääteisiä välillisiä työvoimakustannuksia aktiivisten työmarkkinapoliittisten toimien yhdistäminen työn vastaanottamista koskeviin institutionaalisiin kannus- timiin Tanskan ja Alankomaiden esimerkin mukaan – talouden rakenneuudistukset kilpailukyvyn nostamiseksi. 3. 4. IAB:n arvioinnista ilmenee yleisesti ottaen, että työttö- myyden tehokkaassa torjunnassa ei pidä rajoittua yksittäisiin näkökohtiin, vaan kaikki talous-, finanssi-, raha- ja työmarkki- napolitiikan alat on otettava huomioon. Tuloksia voidaan odottaa vain pitkän aikavälin kattavalla vakaalla ja kokonais- valtaisella politiikalla. Tämä vahvistaa komitean mielestä ko- mission jo vuonna 1993 julkaisemassa valkoisessa kirjassa ”Kasvu, kilpailukyky, työllisyys” esittämän laajan työllisyyspo- liittisen lähtökohdan. 3. 5. Valmisteluryhmän 15. huhtikuuta 1999 järjestämässä kuulemistilaisuudessa liittovaltiotason työvoimaviranomaisen toimipaikassa Nürnbergissä esitettiin valikoituja esimerkkejä työllisyys- ja työmarkkinapolitiikan alalta. Painopiste oli työl- listettävyyden edistämiseen ja yrittäjyyden kehittämiseen tähtäävillä suuntaviivoilla. Yhtäläisten mahdollisuuksien edis- täminen mainstreaming-lähtökohdasta otettiin huomioon valit- taessa käytännön esimerkkejä ja esitettäessä asiaa (ks. Liite 2). Talous- ja sosiaalikomitea tekee annettujen esimerk- 3. 6. kien perusteella seuraavat päätelmät: – Työmarkkinapoliittiset toimet ovat sitä tehokkaampia, mitä enemmän työmarkkinaosapuolet ja asianomaiset tahot osallistuvat jäsenvaltiotasolla niiden kehittämiseen ja toteuttamiseen. – Hankkeiden toteuttaminen paikallistasolla yhteistyössä val- tion työvoimaviranomaisten kanssa on tulosten kannalta erityisen lupaavaa. Alue- ja paikallisviranomaiset tekevät usein aloitteen hankkeesta, ja valtion elimet ottavat sen vastuulleen vasta myöhemmässä vaiheessa. Bryssel 27. toukokuuta 1999. – Työttömyydestä kärsivien ryhmien ottaminen mukaan esim. ”Työttömät auttavat työttömiä” -hankkeisiin avaa uusia mahdollisuuksia työmarkkinapoliittisten integraatio- toimien tehostamiseen. – Vastuun siirtäminen työmarkkinaosapuolille työmarkkina- poliittisia toimia ja työaikajärjestelyjä koskevien sopimus- ten välityksellä sekä – myös valtion – rahoitustuki vaikutta- vat erityisen hyviltä esimerkeiltä. – Ammattikoulutustoimissa olisi yhdistettävä laaja ammatil- linen peruskoulutus ja käytännönläheiset, yritysten vaati- musten mukaiset koulutusjaksot. Erityisen tärkeää on ammattikoulutuksen päätoimijoiden, talouselämän, am- mattiliittojen ja valtion yhteistoiminta. – Nuorten yritysten tukeminen kannattaa silloin, kun yrityk- sen perustamisen yhteydessä annetaan kohdennettua neu- vontaa ja taloudellista tukea. On myös poistettava hallin- nollisia esteitä, jotka vaikeuttavat yritysten perustamista. 4. Eurooppalaisen työllisyysstrategian hyväksi annetta- van jatkuvan panoksen näkymiä 4. 1. Talous- ja sosiaalikomitea pitää hyvistä työmarkkina- poliittisista käytänteistä järjestettyä kuulemistilaisuutta ensim- mäisenä askeleena, jolla voimistetaan eurooppalaisesta työlli- syysstrategiasta käytävää keskustelua. Vastaavia toimia on määrä jatkaa. On kuitenkin vältettävä, että komissio ja Euroo- pan tasolla toimivat eri komiteat tekevät päällekkäistä työtä. Talous- ja sosiaalikomitean on keskityttävä erityiseen rooliinsa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan foorumina. Komitea il- maisee näkökantojaan eurooppalaisesta työllisyysstrategiasta Amsterdamin sopimuksen 128 artiklan 2 kohdan perusteella sovitettuaan yhteen komiteassa edustettuina olevien taloudel- listen ja yhteiskunnallisten ryhmien intressit. Talous- 4. 2. ja sosiaalikomitealla voisi kokoonpanonsa vuoksi olla eurooppalaisen työllisyysstrategian kehittämisessä erityinen rooli, joka perustuu komitean käytännönläheisyy- teen. Komitean erityispanos voisi olla työllisyyspolitiikan kan- nalta hyvien ratkaisujen säännöllinen arviointi sekä kokemus- tenvaihdon järjestäminen malliesimerkeistä. Jotta talous- ja sosiaalikomitea voisi suorittaa mainitut 4. 3. tehtävät, olisi luotava asianmukaiset edellytykset. On välttämä- töntä, että eri jaostojen eurooppalaiseen työllisyyspolitiikkaan liittyvä työ yhdistetään, jotta komitea voi seurata eurooppalais- ta työllisyyspolitiikkaa jatkuvalta pohjalta ja antaa siihen oman panoksensa. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI C 209/64 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 7. 1999 LIITE I talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus sai kannatusta vähintään neljänneksen annetuista äänistä, mutta hylättiin loppukäsittelyssä. Kohta 4. 3 Poistetaan. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 38, ei-ääniä: 74, tyhjiä: 5. LIITE II talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Tiivistelmä ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaoston 15. huhtikuuta 1999 Nürnbergissä järjestämässä kuulemis- tilaisuudessa esitetyistä työllisyys- ja työmarkkinapoliittisista malliesimerkeistä. Alankomaat: pitkäaikaistyöttömien integrointi Vuonna 1987 perustettu alankomaalainen säätiö ”Työnvälitys- ja integrointihankkeet”, jota ylläpitää kaksi suurinta ammattiliittoa FNV ja CNV, tukee aktiivisia toimia pitkäaikaistyöttömien integroimiseksi työmarkkinoille. Toimille on ominaista pienhanketyöskentely, työnhakijoiden yksilöllinen neuvonta sekä yhteistoiminta valtion elinten kanssa. Vuonna 1998 löydettiin työpaikka yhteensä 903:lle vaikeasti työllistettävälle pitkäaikaistyöttömälle, joista osa oli ollut työttömänä yli kolme vuotta tai yli 40-vuotias tai syntyperältään ulkomaalainen. Hanketyö perustuu suurelta osin työmarkkinaosapuolten välisiin, eri aloja tai yksittäisiä yrityksiä koskeviin työehtosopimuksiin. Säätiö on toteuttanut neljä vuotta hotelli- ja ravitsemusalaa koskevaa työehtosopimusta, jolla pyritään helpottamaan pitkäaikaistyöttömien integrointia työelämään. Yhdeksässä alueellisessa hankkeessa on yhteistyössä valtion työvoima- viranomaisten kanssa luotu yhteyksiä työllistämiseen halukkaiden yritysten ja pitkäaikaistyöttömien välille. Hankeku- lut puolitetaan työvoimaviranomaisten sekä hotelli- ja ravitsemusalan yritysten kesken. Tällä tavoin yhdistetään valtion tukitoimet ja työnantajien tuki työehtosopimuksen mukaisesti, mikä on hankkeiden onnistumisen oleellinen edellytys. Pelkästään vuonna 1998 ala työllisti 227, ja neljän viime vuoden aikana yhteensä 800 pitkäaikaistyötöntä. Pankkialan työehtosopimuksen mukaan on työllisyyttä edistäviä alan ulkopuolisia toimia jo joitakin vuosia tuettu 0,2 %:lla kokonaispalkkakustannuksista. Tällä tavoin rahoitetussa ”Flevolandin työnvälityshankkeessa” keskitytään psyykkisesti ongelmaisten henkilöiden integrointiin työmarkkinoille. Kyseisten henkilöiden yksilöllisessä neuvonnassa panostetaan heidän psyykkisen tilansa vakauttamiseen ja työnteon aloittamista vaikeuttavien esteiden poistamiseen koko elämänpiiristä. Vasta tämän jälkeen ryhdytään varsinaiseen työnvälitykseen. Vuoteen 1998 mennessä 165 yleensä yli kaksi tai kolme vuotta työttömänä ollutta hankkeeseen osallistujaa oli löytänyt työpaikan ja 65:lle oli järjestynyt koulutuspaikka. Huhtikuusta 1999 lähtien valtion työvoimaviranomaiset ovat jatkaneet hanketta varmistaakseen sen jatkuvuuden. Hankkeen onnistumisen edellytyksenä on valtion elimiltä ja työnantajapuolelta saadun rahoituksen lisäksi kokeellinen lähestymistapa ja pitkäaikaistyöttömien yksilöllinen neuvonta, joka kattaa koko elämänpiirin. Ruotsi: nuorten työttömien integrointi Ruotsissa on perustettu nuoria työttömiä varten erityisiä työkeskuksia, joissa nuoret voivat valita joko työpaikan tai integrointi- tai koulutusohjelman. Tätä varten on perustettu useita valtiollisia tukiohjelmia. Tietotekniikan keskuksissa nuoria koulutetaan tietotekniikan alalla sekä tuetaan työnhaussa. 20 % nuorista on löytänyt työpaikan kolmen 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 209/65 kuukauden kuluessa koulutusohjelman päättymisestä. Alle 20-vuotiaille nuorille suunnatussa erityisessä kunnallisessa tukiohjelmassa pyritään kehittämään yksilöllisesti suunniteltuja työ- tai harjoittelumahdollisuuksia julkisella tai yksityisellä sektorilla tai tarjoamaan koulutusta. Valtiontukea tätä tarkoitusta varten saava kunnallinen elin on enintään 12 kuukautta vastuussa nuoresta, jonka on kuitenkin tänä aikana hyväksyttävä työvoimaviranomaisten työtarjoukset. Vuonna 1998 voitiin 40 %:lle tukiohjelmaan osallistuneista välittää työpaikka ja 22 %:a hyötyi muusta työllisyyttä edistävästä tukitoimesta. Tammikuussa 1998 käynnistettiin 20–24-vuotiaille nuorille tarkoitettu ohjelma ”Kehittämistakuu”, jossa työvoimahallinto ehdottaa heille yksilöllisiä tukitoimia. Jollei 100 päivän kuluessa löydy soveltuvaa työtarjousta, nuori otetaan kunnallisen tukiohjelman piiriin. Nuoret saavat tänä aikana valtion maksamaa työttömyyskorvausta, erityistä koulutustukea tai sosiaaliavustusta. Espanja: vammaisten integrointi Vuoden 1997 lokakuussa perustettu Espanjan työministeriön ja vammaisneuvoston sekakomitea on sopinut vammaisten työllisyyden edistämisestä. Sopimukseen sisältyviä toimia ovat vammaisten institutionaalisen osallistumi- sen lisääminen, työnvälitys ja neuvonta, jatkokoulutus sekä kohdennetut integrointitoimet. Toimien tavoitteena on parantaa erityisesti nuorten ja naispuolisten vammaisten työkykyä ja tarjota vammaisille soveltuvia uusia työmahdollisuuksia. Integrointitoimet ovat pelkästään vuonna 1998 johtaneet 15 000 työsopimukseen, joiden osalta valtio maksaa 90 %:iin asti työnantajan sosiaaliturvamaksut. Tämän järjestelmän sekä vuoden 1998 työllisyyspoliittis- ten suuntaviivojen toteuttamista varten perustetun kansallisen toimintaohjelman puitteissa ONCE-säätiö on käynnistänyt yksityisen aloitteen (”Suunnitelma 5000”) vammaisten työllisyyden edistämiseksi. Säätiö on luvannut luoda vammaisille neljän vuoden kuluessa (1997–2000) 5 000 työpaikkaa ja 10 000 koulutuspaikkaa. Jo vajaan kahden toimintavuoden jälkeen vammaisille on aloitteen avulla voitu luoda 5 089 työpaikkaa. Juuri työllistymiskyvyn edistämisen yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisille tarjottuihin tilaisuuksiin, jotta he saavat mahdollisuuden integroitua nopeasti muuttuvaan työelämään. Italia: nuoret yritykset Vuonna 1994 perustettiin nuorten yrittäjyyttä edistävä organisaatio (Società per la imprenditorialità giovanile, IG) jatkamaan vuonna 1986 aloitettua valtiollista nuorten yrittäjien tukiohjelmaa, jonka tavoitteena oli poistaa yritysten perustamisen esteitä Italian heikosti kehittyneiltä alueilta. Julkishallinnon toimeksiannosta työskentelevä IG tukee yritysten uudelleenorganisointia ja uusien yritysten perustamista antamalla neuvontaa, koulutusta sekä teknistä tai rahoitusapua. IG:llä on neljäkymmentä paikallista toimipistettä ja se työskentelee yhdessä teollisuus- ja kauppakama- rien sekä julkishallinnon kanssa. Viimeisten 12 vuoden aikana toimintaan on sisältynyt: – – – yrittäjyyden edistäminen erityisesti Etelä-Italiassa 6 000:n yrityssuunnitelman arviointi 1 500 yrityssuunnitelman toteuttaminen yhteensä kahden miljardin euron sijoituksella; näin on luotu 25 000 uutta työpaikkaa – 970 uuden yrityksen rahoittaminen; näistä 81 % on edelleen olemassa. Onnistumisen edellytyksenä on ollut yrityskumppanuuksien luominen ja yrityksen perustajan tukeminen alkuvai- heessa yrityksen johtamiseen tai yritysneuvontaan perehtyneen ohjaajan avulla. IG on vuodesta 1986 lähtien myös tukenut työttömiä taloudellisesti heidän siirtyessään itsenäisiksi yrittäjiksi. IG neuvoo yrityssuunnitelmien toteuttamisessa ja tarjoaa erityisiä koulutus- ja jatkokoulutuskursseja, joilla valmistaudu- taan itsenäiseen yritystoimintaan ja yrityksen johtamiseen. IG:n yrityksenperustamisohjelman tehokkuudesta todistaa se, että Italian hallitus on valinnut sen malliesimerkiksi. Ranska: uusia palveluja ja uusia työpaikkoja koskeva ohjelma Ranskan ohjelma ”Nuorten työllistyminen uusilla palvelualoilla” on tarkoitettu alle 30-vuotiaille työttömille nuorille. Ohjelmassa tuetaan uusien työpaikkojen luomista sosiaalisella ja yleishyödyllisellä alalla julkishallinnossa viiden vuoden aikana siten, että mikäli työtön nuori palkataan, maksetaan valtion varoin 80 % lakisääteisestä vähimmäispal- kasta. Ohjelman tavoite – luoda vuoden 1998 loppuun mennessä eli hieman yli vuodessa 150 000 työpaikkaa – on ylitetty. Alueyhteisöissä ja järjestöissä luotiin 85 000, paikallisissa oppilaitoksissa 65 000 ja paikallisissa poliisilaitoksissa 8 250 työpaikkaa. Uusia työpaikkoja on syntynyt perhe-, terveydenhuolto-, sosiaali-, ympäristö-, kulttuuri-, urheilu- ja koulutusaloille. Kyseessä ovat pääasiassa koordinaatio- ja organisaatiotehtävät, apua tarvitsevien C 209/66 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 7. 1999 henkilöiden, kuten iäkkäiden henkilöiden ja vammaisten tuki- ja hoitotyö tai oppilaitoksissa tehtävä työ. Koska ohjelmassa pyritään ensi sijassa luomaan työpaikkoja alue- ja paikallistasolla, on työmarkkinoiden paikallisten toimijoiden osallistumisella ratkaiseva merkitys. Kattojärjestöjen ja valtion elinten kansallisella tasolla solmimat puitesopimukset pannaan toimeen paikallistasolla. Tällaisia sopimuksia sovelletaan esim. postissa, aikuiskoulutuskes- kuksissa, yhteiskuntaelämän järjestöissä, terveydenhuoltoalalla sekä julkisin varoin tuettuun asuntorakentamiseen liittyvässä toiminnassa. Ohjelman tavoitteena on vahvistaa aloitettuja toimia ja hankkia nuorille pysyvä työpaikka kulloisissakin organisaatioissa tai jälkeenpäin normaaleilla työmarkkinoilla. Ruotsi: työmarkkinaosapuolten työllisyyspalvelut tukee Ruotsin työehtosopimusosapuolten yhdessä ylläpitämä organisaatio ”Trygghetsrådet SAF/PTK” (Restart) irtisanottuja työntekijöitä yksityissektorilla heidän etsiessään uutta työpaikkaa tai perustaessaan omaa yritystä. Toiminta alkoi SAF:n ja PTK:n vuonna 1974 solmimasta sopimuksesta. Restart tarjoaa siihen liittyneille yrityksille tai työttömyysuhan alaisille työntekijöille ammatillista neuvontaa ja tukea työpaikan vaihdoksen tai oman yrityksen perustamisen yhteydessä. Restart rahoitetaan 30 000 jäsenyrityksen maksamilla jäsenmaksuilla siten, että jäsenyrityk- set asettavat käyttöön 0,3 % kokonaispalkkakustannuksistaan. Tarjotut palvelut ulottuvat yksilöllisestä ammatillisesta kehityssuunnitelmasta erilaiseen yksilöllisten tarpeiden mukaan suunniteltuun koulutukseen ja jatkokoulutukseen, apuun työnetsinnässä tai yrityksen perustamisessa sekä tietyin edellytyksin ikääntyneiden henkilöiden taloudelliseen tukemiseen. Työttömyysavustuksen ja Restartin kautta maksettavan erorahan (”redundancy pay”) yhdistelmä voi asianomaisen iästä riippuen olla 75 % aiemmasta palkasta, ja sitä voidaan maksaa puolestatoista vuodesta kahteen ja puoleen vuoteen asti. Restartin toimien ydin on noin 30 paikkakunnalla olevien alue- ja paikallistoimistojen 100:n neuvojan verkosto. Yhteensä 143 000:sta Restartin palveluja 1990-luvulla käyttäneestä henkilöstä 85 000 on löytänyt uuden työpaikan, 12 000 perustanut oman yrityksen ja 16 000 etsii vielä työtä. Yrityksen perustamisissa, jotka muodostavat noin 10 % tapauksista, on keskitytty osto- ja myyntitoimintaan. Naisten osuus on noussut vuonna 1998, ja 80 % yrityksistä on vielä toiminnassa. Yksilölliseen neuvontaan perustuvassa Restartissa lähdetään siitä, että jokainen työpaikanvaihdos tarjoaa mahdollisuuden aloittaa uudelleen, jos siihen liittyy asianmukaisia tukitoimia. Suomi: yrityksissä suoritettava työharjoittelu osana ammatillista peruskoulutusta Suomen hallitus päätti vuonna 1995, että ammatilliseen peruskoulutukseen tulee vuodesta 2000 lähtien sisällyttää myös kuusi kuukautta kestävä, yrityksissä suoritettava työharjoittelu. Samalla ammatillisen peruskoulutuksen kestoa pidennettiin kolmeen vuoteen. Uudistuksella pyritään antamaan nuorille tilaisuus saada työkokemusta ja näin helpottaa siirtymistä koulusta työelämään. Hallitus ja työmarkkinaosapuolet pääsivät tammikuussa 1998 sopimuk- seen tällaisen työharjoittelun tavoitteiden toteuttamisesta. Seuraavat toimet ovat ensisijaisia: – – työharjoittelumahdollisuuksien luominen oppilaitosten, työmarkkinaosapuolten ja yritysten yhteistoiminnalla asianomaisten puite-edellytysten luominen yrityksessä tapahtuvalle koulutukselle. Työmarkkinaosapuolet olivat yhtä mieltä siitä, ettei yrityksissä suoritettavaa harjoittelua voi rinnastaa normaaliin työskentelyyn yrityksessä. Ne kehottivatkin hallitusta muuttamaan työlainsäädäntöä vastaavasti. Samalla työmarkkina- osapuolet korostivat, ettei ammattikoulutusjaksoa suorittavilla harjoittelijoilla saa korvata vakinaisia työntekijöitä. jotka ovat metalliteollisuus, Uusi koulutusjärjestelmä käynnistetään virallisesti elokuussa 1999 kolmella alalla, asennusala sekä maanmittaus. Jo toteutetuista kokeiluhankkeista saatiin hyviä tuloksia etenkin hallituksen ja työmarkkinaosapuolten hyvän yhteistyön ansiosta. Saksa: Nordrhein-Westfalenin koulutussopimus Saksalaisen Nordrhein-Westfalenin osavaltion koulutussopimuksen osapuolia ovat osavaltio, kunnat, talouselämän järjestöt, ammattiliitot sekä työvoimahallinto. Teollisuus- ja kauppakamareihin sijoitetuissa 16 alueellisessa koordi- nointipisteessä kehitetään yhteisiä ratkaisumalleja. Tavoitteena on tarjota Nordrhein-Westfalenissa jokaiselle koulutuk- seen halukkaalle asianmukainen oppisopimuskoulutuspaikka. Lisäksi on tarkoitus motivoida yrityksiä tarjoamaan lisää koulutuspaikkoja sekä saada uusia yrityksiä kouluttamaan nuoria, jotta hyödynnetään täysin tarjolla olevat avoimet koulutusmahdollisuudet. Sopimuksen puitteissa toteutetaan myös mallihankkeita koulutus- ja harjoittelujak- sojen vuorotteluun perustuvan järjestelmän uudistamiseksi. Sopimuskumppanit keskittyvät tässä yhteydessä seuraa- viin painopistealoihin: – Kohderyhmittäin suunniteltujen koulutusmallien kokeilu nykyisten ammatinkuvien puitteissa. Neljä mallihanket- ta on jo aloitettu. – Uusien ammattien luominen erityisesti kasvavilla aloilla, kuten tietoliikenne tai tiedotusvälineet. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 209/67 – Organisaatiomallien kehittäminen ammattikoulujen opetusjärjestelyjen joustavoittamiseksi, jotta yrityksissä tapahtuvia työharjoittelujaksoja voidaan parantaa. – Olemassa olevien koulutuspaikkamahdollisuuksien hyödyntäminen niin, että niistä ilmoitetaan aina työvoimatoi- mistoihin ja niistä julkaistaan laajalti tietoa. Tässä yhteydessä voidaan hyödyntää uusia tiedotusvälineitä, kuten Internetiä, koulutusmarkkinoiden parhaan mahdollisen avoimuuden takaamiseksi. Nordrhein-Westfalenin koulutussopimuksen puitteissa toteutettaviin toimiin kuuluu myös yrityksille suunnattu entistä voimakkaampi tiedotus ja neuvonta, jotta löydetään uusia yrityksiä, jotka ottavat oppisopimuskoulutettavia. Kohderyhmiä ovat ennen kaikkea ulkomaiset yritykset sekä markkinoilla asemaansa parhaillaan vakiinnuttavat uudet yritykset. Tarjoamalla koulutuksen aikana mahdollisuus tarvetta vastaavan lisäpätevyyden hankkimiseen pyritään myös nivomaan koulutus ja jatkokoulutus entistä paremmin toisiinsa. Näin halutaan parantaa ammattipätevyyttä vaativien työpaikkojen saantia. Tämän ohella tiivistetään oppisopimuskoulutuspaikkaa hakevien, opetushenkilökun- nan ja vanhempien neuvontaa ja tiedonsaantia, jotta optimoidaan ammatinvalintaprosessi, hyödynnetään koulutustar- jontaa entistä paremmin sekä annetaan tietoa uusista ammateista ja kasvavista toimialoista. Näiden toimien avulla pelkästään vuonna 1998 löydettiin yli 2 900 uutta koulutuspaikkaa. Kaikkiaan niitä oli 122 000 edellisten vuosien 112 000:een verrattuna


title: Regulamento (CE) n° 1100/1999 da Comissão, de 27 de Maio de 1999, que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos cereais, das farinhas, dos grumos e das sêmolas de trigo ou de centeio

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 133/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 28. 5. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 1100/1999 DA COMISS(cid:212)O de 27 de Maio de 1999 que fixa as restitui(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o dos cereais, das farinhas, dos grumos e das s(cid:136)molas de trigo ou de centeio A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomea- damente, o n. o 2 do seu artigo 13. o, Considerando que, nos termos do artigo 13. o do Regula- mento (CEE) n. o 1766/92, a diferen(cid:135)a entre as cota(cid:135)(cid:210)es ou os pre(cid:135)os referidos no artigo 1. o deste regulamento e os pre(cid:135)os desses produtos na Comunidade pode ser coberta por uma restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o; Considerando que as restitui(cid:135)(cid:210)es devem ser fixadas aten- dendo aos elementos referidos no artigo 1. o do Regula- mento (CE) n. o 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regula- mento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2513/98 (4); Considerando que, no que respeita (cid:133)s farinhas, (cid:133)s s(cid:136)molas de trigo ou de centeio, a restitui(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel a esses produtos deve ser calculada tendo em conta a quantidade de cereais necess(cid:145)ria ao fabrico dos produtos considerados; que essas quantidades foram fixadas no Regulamento (CE) n. o 1501/95; Considerando que a situa(cid:135)(cid:209)o do mercado mundial ou as exig(cid:136)ncias espec(cid:146)ficas de certos mercados podem tornar necess(cid:145)ria a diferencia(cid:135)(cid:209)o da restitui(cid:135)(cid:209)o para certos produtos, conforme o seu destino; Considerando que a restitui(cid:135)(cid:209)o deve ser fixada uma vez por m(cid:136)s; que ela pode ser alterada; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dessas modalidades (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual do mercado no sector dos cereais e, nomeadamente, as cota(cid:135)(cid:210)es ou pre(cid:135)os desses produtos na Comunidade e mercado mundial, implica a fixa(cid:135)(cid:209)o da restitui(cid:135)(cid:209)o ao n(cid:146)vel dos montantes constantes do anexo; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o dos produtos referidos nas al(cid:146)neas a), b) e c) do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, com excep(cid:135)(cid:209)o do malte, s(cid:209)o fixadas no n(cid:146)vel dos montantes constantes do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 28 de Maio de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 27 de Maio de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. 28. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 133/29 do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 27 de Maio de 1999, que fixa as restitui(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o dos cereais, das farinhas, dos grumos e das s(cid:136)molas de trigo ou de centeio ANEXO C(cid:155)digo do produto Destino (1) (Em EUR/t) Montante das restitui(cid:135)(cid:210)es C(cid:155)digo do produto Destino (1) (Em EUR/t) Montante das restitui(cid:135)(cid:210)es 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) 01 (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 04 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) 32,50 0 62,00 0 (cid:190) 42,75 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 40,00 0 (cid:190) (cid:190) (1) Os destinos s(cid:209)o identificados do seguinte modo: 01 todos os pa(cid:146)ses terceiros, 02 outros pa(cid:146)ses terceiros, 03 Su(cid:146)(cid:135)a, Listenstaine, 04 Su(cid:146)(cid:135)a, Listenstaine e Eslov(cid:130)nia. 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 58,00 54,50 50,00 46,25 43,25 (cid:190) (cid:190) 82,00 (cid:190) (cid:190) 30,00 (2) 27,00 (2) (cid:190) 30,00 (2) (cid:190) (2) Se este produto contiver s(cid:136)molas aglomeradas, n(cid:209)o ser(cid:145) concedida nenhuma restitui(cid:135)(cid:209)o. NB: As zonas s(cid:209)o delimitadas pelo Regulamento (CEE) nº 2145/92 da Comiss(cid:209)o (JO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), alterado