title: 1999/573/EF: Kommissionens beslutning af 20. maj 1999 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 (Sag IV/36.592 - Cégétel + 4) (meddelt under nummer K(1999) 1194) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
France
economic concentration
industrial restructuring
restriction on competition
shareholder
telecommunications industry

text: L 218/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 1999 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 20. maj 1999 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 (Sag IV/36. 592 — Cégétel + 4) (meddelt under nummer K(1999) 1194) (Kun den engelske, den franske og den tyske udgave er autentiske) (EØS-relevant tekst) (1999/573/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, under henvisning til Rådets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, første forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikler 85 og 86 (1), senest ændret ved akten vedrø- rende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, særlig artikel 2, 6 og 8, under henvisning til begæringen om negativattest og anmel- delsen med henblik på fritagelse indsendt den 18. juli 1997 i henhold til artikel 2 og 4 i forordning nr. 17, under henvisning til det resumé af begæringen og anmeldelsen, der er offentliggjort i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 (2), efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Mono- polspørgsmål, og ud fra følgende betragtninger: I. SAGSFREMSTILLING A. INDLEDNING (1) Den 18. juli 1997 modtog Kommissionen en anmeldelse i henhold til artikel 4 i forordning nr. 17 af et sæt aftaler, hvorved Compagnie générale des eaux SA (»CGE«), British Telecommunications plc (»BT«), Mannes- mann AG og SBC International Inc. (»SBCI«) indgik en interesser og aftale om deres kommercielle forbindelse med Cégétel (Compagnie générale de télécommunications). respektive relationer indskud, i (2) Denne anmeldelse angår omstruktureringen af Cégétel, der blev oprettet i slutningen af 1995 af CGE, som derefter arbejdede på en række tidligere liberaliserede segmenter af telekommunikationsmarkedet, især inden for mobiltelefoni, Société française de radiotéléphonie (SFR), og paging, Société française de transmission de données par radio (TDR). til anmeldelsen af aftalerne Anmeldelsen er knyttet mellem Société nationale des chemins de fer français, (SNCF) og Cégétel om Télécom Développement (TD) (sag IV/36. 581) (3), et datterselskab kontrolleret i fælles- skab, hvortil SNCF har bidraget med sit eksisterende telekommunikationsnet (9 000 km lyslederkabler), der nu udvikles til et alternativt langdistanceinfrastrukturnet gennem yderligere udlægning af 6 000 km lysleder- kabler. (1) EFT 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EFT C 238 af 29. 7. 1998, s. 3. (3) EFT C 293 af 22. 9. 1998, s. 4. 18. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 218/15 (3) (4) (5) (6) i BT's i Formålet med omstruktureringen er at sætte Cégétel stand til at blive den næststørste full-service-telekommu- nikationsoperatør i Frankrig ved at udbyde et komplet udvalg af teletjenester, herunder fast taletelefoni. Cégétel har overtaget de eksisterende erhvervstelekommunikati- søsterselskab i Frankrig (»BT onsaktiviteter France«). Sammen med SNCF er Cégétel nu — via TD — ved at opføre et nationalt fast fjernnet. TD producerer fjerntjenester inden for fast taletelefoni og transmissions- kapacitet, som sælges til privatkunder af Cégétel Le 7 og til erhvervskunder af Cégétel Entreprises. Disse to selskaber vil faktisk dække alle telekommunikations- behov i deres respektive kundesegmenter. TD, Cégétel Le 7 og Cégétel Entreprises fik de nødven- dige godkendelser i december 1997 og marts 1998 (jf. artikel L 33-1 og L 34-1 i den franske »Code des P&T«). Cégétel er en af de første alternative operatører, der har fået et kort »E-præfiks« til valg af bærebølge og til start af iværksatte dets fjerntjenester for privatkunder. Cégétel sine faste fjernteletjenester i februar 1998. B. PARTERNE CGE, hvis navn nu er Vivendi, er et differentieret selskab, der tilbyder et komplet udvalg af tjenesteydelser inden for vandforsyning, affaldsforvaltning, byggeri og offent- lige arbejder, fast ejendom, kommunikation (multimedia, kabel-tv, telekommunikation). CGE's globale omsætning i regnskabsåret 1996 var 25 552 mio. ECU (165 914 mio. FRF), heraf 3,6 % i telesektoren (hovedsagelig via SFR og TDR). Det har ikke tidligere arbejdet på markedet for fast telekommunikation i Frankrig. BT er den traditionelle teleoperatør i Det Forenede Kongerige og arbejder nu på verdensplan. BT's globale omsætning for året indtil den 31. marts 1997 var 14 935 mio. GBP (18 352 mio. ECU). BT er majoritets- ejer af Concert Communications, som yder tillægstjene- ster og udbyggede tjenester til multinationale selskaber. Før den fulde liberalisering i 1998 var BT allerede til stede i mange andre europæiske lande gennem joint ventures i liberaliserede segmenter som f. eks. mobilkom- munikation og/eller erhvervsteletjenester. Gennem joint ind på ventures svarende til Cégétel er det nu på vej (7) (8) (9) markedet for fast taletelefoni i flere af disse lande. BT arbejdede tidligere — via datterselskabet BT France — på det franske marked for liberaliserede erhvervsteletjene- (under [. ] (*)). ster, med en meget lav markedsandel Mannesmann AG er det øverste moderselskab i en vidt forgrenet industrikoncern, med en global omsætning på 34 683 mio. DEM (18 163 mio. ECU). Mannesmann AG har til hensigt at blive den næststørste teleoperatør i Tyskland gennem sit joint venture med Deutsche Bahn. Mannesmann AG driver det næststørste GSM-mobilnet i Tyskland. Mannesmann har ikke tidligere arbejdet på det franske telekommunikationsmarked, undtagen gennem en interesse i TDR. SBCI er et 100 % ejet datterselskab af SBC Communica- tions Inc. SBC er en af de syv regionale teleoperatører i USA. Det er et af verdens førende differentierede telesel- skaber med næsten 114 000 ansatte. SBCI har ikke tidli- gere arbejdet på det franske telekommunikationsmarked, bortset fra en 10 % interesse i SFR. C. DEN ANMELDTE TRANSAKTION Anmeldelsen indeholder et sæt aftaler vedrørende den anmeldte transaktion, alle dateret den 14. maj 1997. De vigtigste aftaler er: aktionæroverenskomsten, hovedaf- talen, rammesamarbejdsaftalen om operationer inden for international og rammeaftalen om netudbud og kundeservice i forbin- delse med Concert-tjenester. trafik, Concert-distributionsaftalen Aktiebesiddelse (10) CGE (nu benævnt Vivendi) besad oprindeligt 100 % af Cégétel. Som resultat af aftalerne besidder parterne direkte eller indirekte følgende andele i Cégétel: Vivendi (15 %). (44 %), BT (26 %), Mannesmann (15 %), SBCI Ledelse (11) (12) Cégétel ledes af en bestyrelse, der består af ni bestyrelses- medlemmer (fem fra Vivendi, to fra BT, en fra Mannes- mann, en fra SBCI), blandt hvilke der udpeges en formand. Bestyrelsen assisteres af forskellige udvalg, særlig forret- ningsudvalget, som skal spille en central rolle i forbin- delse med fastlæggelsen af aktionærernes fælles holdning til større strategiske beslutninger (bl. a. [. ] (*)). Forret- ningsudvalget omfatter Cégétel's generaldirektør, Cégé- tel's vice-generaldirektører og en repræsentant for hver aktionær. Dets formand er enten Cégétel's generaldi- rektør eller Vivendis repræsentant i forretningsudvalget. (*) Visse dele af beslutningen offentliggøres ikke med henblik på at sikre, at fortrolige oplysninger ikke offentliggøres. De markeres med en asterisk og en firkantet parentes. L 218/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 1999 (13) træffer beslutning ved enstem- Forretningsudvalget mighed, men der findes en mekanisme til løsning af stridsspørgsmål. Kan der ikke opnås enighed om et spørgsmål, afgøres dette spørgsmål endeligt af besty- relsen (på et »definitivt bestyrelsesmøde«) ved simpelt flertal, dog med forbehold af vetoret og specifikke samtykkerettigheder. (18) Alle parter har vetoret med hensyn til især [. ] (*). BT har en særlig vetoret til at [. ] (*). Parterne har særlige samtykkerettigheder, ifølge hvilke et begrænset antal sager (bl. a. [. ] (*)) skal godkendes af mindst en repræsentant for hver part på det definitive bestyrelsesmøde. (14) (15) Aktiviteternes omfang Cégétel arbejder kun i Frankrig, herunder oversøiske departementer og territorier. Ifølge artikel 2. 1. 1 i aktio- næroverenskomsten er det forbudt Cégétel at investere i infrastruktur uden for Frankrig. (19) Cégétel og de virksomheder, det kontrollerer, tilbyder et komplet udvalg af indenlandske og internationale tele- produkter og -tjenester, navnlig de nylig liberaliserede taletelefonitjenester samt forskellige tale- og datatjenester til slutbrugere, både private og virksomheder, distribu- tion af Concert-tjenester, levering af disse tjenester gennem anlæg og drift af et indenlandsk net og/eller sammenknytning med andre operatører, internationale tjenester, infrastrukturtjenester, outsourcing og teknisk ledelse, levering af Internet-adgang. Cégétel sigter på at få en markedsandel inden for fjern og international fast taletelefoni på ca. [. ] (*) i 2006. Cégétel vil videreudvikle sine mobiltelekommunikations- aktiviteter i Frankrig, som i øjeblikket varetages af datter- selskabet SFR. (16) Telefoni via kabel-tv-net indgår ikke i Cégétels aktiviteter på nuværende tidspunkt, medmindre parterne enstem- migt aftaler andet. (20) Konkurrencebegrænsningsklausul (17) Alle parter er ifølge artikel 2. 4 i aktionæroverenskom- sten enige om, at Cégétel og dets datterselskaber skal være de eneste enheder, hvorigennem de vil oprette og drive telekommunikationsvirksomhed i Frankrig, dog med forbehold af eventuelle gældende konkurrenceregler vedrørende passivt salg. En række meget specifikke inter- nationale telekommunikationsaktiviteter er ikke omfattet (*) Visse dele af beslutningen offentliggøres ikke med henblik på at sikre, at fortrolige oplysninger ikke offentliggøres. De markeres med en asterisk og en firkantet parentes. af denne konkurrencebegrænsningsklausul (f. eks. [. ] (*) osv. ). »Privilegeret leverandør«-princippet I artikel 6 i aktionæroverenskomsten fastsættes det, at kommercielle aftaler mellem Cégétel og en hvilken som helst af de fire aktionærer eller mellem Cégétel og dets datterselskaber vil blive indgået på et »privilegeret leve- randør«-grundlag. Dette indebærer, at når Cégétel er den købende part, vælger det en af aktionærerne som leve- randør forud for tredjeparter, når denne aktionærs betin- gelser svarer til eller er mere gunstige end en aftale, der med rimelighed kunne indgås med en tredjepart, under hensyntagen til alle relevante faktorer (pris, mængde, kvalitet osv. ). Omvendt vælger en aktionær Cégétel som leverandør, når Cégétel's betingelser er mindst lige så gunstige som et tilbud afgivet af en tredjepart. »Privilegeret leverandør«- og »privilegeret kun- de«-princip for den internationale trafik mellem Cégétel og BT Cégétel og BT vil samarbejde om udviklingen af Cégétels internationale trafik på et »privilegeret leverandør«- (som forklaret i betragtning 18) og »privilegeret kunde«-grundlag. BT vil være Cégétels privilegerede leverandør i forbindelse med tilslutning af udgående internationale trafikprodukter og -ydelser (1). Cégétel vil være BT's privilegerede leve- randør ved tilslutning af indgående international masseta- letrafik (2) i Frankrig. Cégétel vil være BT's begunstigede kunde ved udgående international massetaletrafik: BT vil tilbyde Cégétel betin- gelser, der er mindst lige så gunstige for Cégétel som de betingelser, BT tilbyder andre godkendte operatører i Frankrig. BT vil være Cégétels begunstigede kunde ved tilslutning af indgående international taletrafik i Frankrig: Cégétel vil tilbyde BT betingelser, der er mindst lige så gunstige for BT som de betingelser, Cégétel tilbyder enhver anden operatør i Det Forenede Kongerige. De øvrige aktionærer har mulighed for at indgå lignende arrangementer. Concert-distributionsaftalen og udbyggede tillægstjenester Cégétel er udpeget som enedistributør af Concerts inter- nationale tjenester (»globale produkter«) i Frankrig og accepterer at dække alle sine behov for globale produkter hos BT. Skulle en kunde i Frankrig udtrykkelig anmode Cégétel om at levere et andet globalt produkt end en Concert-tjeneste, vil sagen blive forelagt forretningsudvalget. Rammeaf- talen om netudbud og kundeservice i forbindelse med Concert-tjenester skal sikre, at BT's og Cégétels net fungerer sammen, således at der bliver mulighed for at yde Concert-kunderne problemfri punkt-til-punkt-tjeneste. Cégétel er udelukket fra at yde støttetjenester i relation til globale ikke- Concert-tjenester. indeholder bestemmelser, der (1) I dette afsnit henviser udgående international trafik til Frankrig til ethvert andet henviser til trafik fra ethvert andet land til Frankrig. land, og indgående international trafik fra trafik (2) International massetaletrafik betyder internationale grundlæggende taletjenester ydet af en operatør til en anden operatør, men hverken på et forholdsmæssigt udbytte- eller regnskabsmæssigt grundlag. 18. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 218/17 D. DET RELEVANTE MARKED Mobile telekommunikationstjenester Produktmarkedet (21) (22) Cégétel henvender sig til alle segmenter af det franske telekommunikationsmarked, både tjenester og mobile tjenester. faste For så vidt angår faste telekommunikationstjenester er det Kommissionens faste praksis at anse de relevante produktmarkeder for at være markederne for inden- landske og internationale tale- og datateletjenester, med en segmentering mellem talemarkedet (hvor både private husholdninger og erhvervskunder deltager) og datamar- kedet (anvendes hovedsagelig af erhvervslivet) og en yderligere segmentering i indenlandske og internationale markeder. Den nøjagtige afgrænsning af produktmar- kedet kan imidlertid i dette tilfælde være mere løs, idet den påtænkte transaktion selv med den snævrest mulige definition ikke giver anledning til konkurrencepro- blemer. (23) Hvad angår mobiltelekommunikationstjenester anfører parterne, at dette marked omfatter alle mobile taletjene- ster uanset den standard, de anvender (analog, GSM, DCS 1800). Den nøjagtige afgrænsning af produktmar- kedet kan imidlertid være mere løs i dette tilfælde, idet den påtænkte transaktion selv med den snævrest mulige definition ikke giver anledning til konkurrencepro- blemer. Det geografiske marked (24) Omfanget af det geografiske marked inden for telekom- i) nettets udstrækning og munikation bestemmes af dækning samt de kunder, som det er rentabelt at nå, og hvis behov kan opfyldes, og ii) lovgivningen og retten til at yde en tjeneste. Faste teletjenester (25) Under hensyntagen til godkendelses- og lovgivningsram- merne for ydelse af grundlæggende faste teletjenester må det geografiske marked for disse tjenester anses for at være det nationale marked. (26) På den anden side eksisterer efterspørgslen efter specielt udformede pakker af erhvervsteletjenester som f. eks. Concert på mindst tre særskilte geografiske markeder, nemlig på globalt, grænseoverskridende regionalt og nationalt plan (jf. Kommissionens beslutning 96/546/EF i sag IV/35. 337 — Atlas, betragtning 12 (1)). (1) EFT L 239 af 19. 9. 1996, s. 23. (27) Hvad angår markedet for udbud af GSM-tjenester, har Kommissionen tidligere fastslået, at tendensen mere og mere går i retning af et europæisk marked som følge af en vis grad af substituerbarhed i hele Europa mellem de forskellige abonnementer, der er mulighed for gennem »roaming«-aftaler. Parterne anfører, at på baggrund af de godkendelses- og lovgivningsrammer, der gælder for disse tjenester, er det relevante geografiske marked Fran- krig. De anfører også, at det er meget usandsynligt, at en fransk kunde skulle overveje at tegne abonnement i en anden medlemsstat, navnlig på grund af de høje interna- tionale »roaming«-afgifter. Definitionen af det relevante geografiske marked for mobil telekommunikation kan imidlertid være ret fleksibel, idet den anmeldte transak- tion ikke giver anledning til konkurrenceproblemer som følge af de ændringer i konkurrencebegrænsningsbe- stemmelserne, der omtales i betragtning 31. Parternes markedsandele (28) Bortset fra de mobile telekommunikationstjenester er parternes markedsandele på de beskrevne segmenter i øjeblikket ubetydelige (under [. ] (*) i 1997). SFR, som er et datterselskab af Cégétel, har en markedsandel på ca. 38 % inden for mobiltelefoni i Frankrig. De vigtigste konkurrenter på disse markeder (29) I Frankrig såvel som i de fleste europæiske lande har den nuværende telekommunikationsoperatør (i dette tilfælde France Télécom) en dominerende stilling inden for næsten alle segmenter af markedet for fast telekommuni- kation som følge af virksomhedens tidligere lovfæstede monopol på infrastruktur og tjenester. På markedet for France Télécom en mobil markedsandel på ca. 51 % udtrykt i antallet af abon- nenter. telekommunikation har (30) Mange selskaber er kommet ind på eller har til hensigt at komme ind på det franske telekommunikationsmarked, enten globalt (9 Telecom) eller på specifikke segmenter: videresalg af taletelefonitjenester (Axis, Kertel osv. ), tele- kommunikationsnet eller -tjenester for erhvervskunder lokal adgang (WorldCom, Siris, Colt, Omnicom osv. ), (Lyonnaise des Eaux) osv. Pr. juli 1998 var der allerede udstedt 37 licenser til telekommunikationsnet og/eller udbud af tjenester, og 18 licensansøgninger var ved at blive undersøgt af den nationale regulerende myndighed »kort på teleområdet. Syv operatører havde fået et præfiks« til valg af bærebølge. Tre operatører udbyder mobile telekommunikationstje- nester i Frankrig: France Télécom, SFR og Bouygues Telecom. (*) Visse dele af beslutningen offentliggøres ikke med henblik på at sikre, at fortrolige oplysninger ikke offentliggøres. De markeres med en asterisk og en firkantet parentes. L 218/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 1999 E. ÆNDRINGER FORETAGET EFTER KOMMISSIONENS Baggrund INDGRIBEN (31) Kommissionen meddelte parterne, at som følge af den potentielle substituerbarhed i hele Europa mellem de forskellige GSM-abonnementer, der er mulig gennem roaming-aftaler, syntes anvendelsen af konkurrencebe- grænsningsklausulen på aktionærernes markedsføring og salg af GSM-tjenester (salg af SIM-kort) at være ufor- enelig med Fællesskabets konkurrenceregler. Parterne er derfor enedes om at ændre de oprindelige aftaler, således at tilrådighedsstillelse fra Cégétels aktionærer, med undtagelse af Vivendi, af SIM-kort til slutbrugere i Fran- krig undtages fra konkurrencebegrænsningsklausulen, og således at Cégétel og de selskaber, der kontrolleres af det, får lov til at sælge GSM-tjenester (SIM-kort) uden for Frankrig. F. INGEN BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER (32) Efter offentliggørelsen af en meddelelse i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 har Kommissionen ikke modtaget bemærkninger fra tredjeparter. II. RETLIG VURDERING A. ARTIKEL 81, STK. 1 Cégétel kombinerer sine moderselskabers aktiviteter på telekommunikationsmarkedet i Frankrig og vil udvikle og udbyde nye tjenester på dette marked. Dette inde- bærer ændringer i moderselskabernes strukturer: Vivendi tilfører Cégétel sine datterselskaber, som allerede var inde på markedet, hovedsagelig inden for mobiltelefoni og paging; Cégétel overtager størstedelen af BT Frances erhvervsaktiviteter. (33) (34) Cégétel er oprettet på varigt grundlag, hvilket bl. a. fremgår af et væsentligt finansielt bidrag fra dets moder- selskaber. Cégétel er nemlig stiftet efter fransk ret som et »société anonyme«. Efter omstruktureringen anslås aktie- kapitalen i Cégétel til [. ] (*), Cégétels likvide nettoak- tiver udgør [. ] (*), og Cégétel kontrollerer 80 % af SFR, 100 % af TDR og Cégétel Entreprises. (37) Anvendeligheden af artikel 81, stk. l, på omstruktu- reringen af Cégétel (*) Visse dele af beslutningen offentliggøres ikke med henblik på at sikre, at fortrolige oplysninger ikke offentliggøres. De markeres med en asterisk og en firkantet parentes. (35) Denne transaktion skal vurderes på baggrund af den fuldstændige liberalisering af den franske telekommuni- kationssektor. France Télécom havde indtil 1. januar 1998 et monopol på offentlig taletelefoni, som er langt det største segment på markedet. Inden den dato var konkurrerende taletjenester kun tilladt inden for lukkede brugergrupper og via private virksomhedsnet. På den baggrund ser transaktionen ud til at være til gavn for konkurrencen. Cégétel er ny på det franske telekommu- nikationsmarked som full-service-teleoperatør. Inden omstruktureringen arbejdede det kun med udbud af mobiltelekommunikationstjenester via SFR. Heller ikke Vivendi havde tidligere været inde på markedet for fast taletelefoni, og hverken BT, SBCI eller Mannesmann havde arbejdet som full-service-teleoperatør uden for deres nationale markeder; deres tilstedeværelse på det franske telekommunikationsmarked indskrænkede sig til begrænsede liberaliserede i segmenter. aktiviteter tidligere (36) Det franske teletjenestemarked er et af Europas største. I lighed med andre nylig liberaliserede telekommunikati- onsmarkeder er det præget af en række adgangsbarrierer, herunder den store investering, der er nødvendig (på seks år vil Cégétel investere [. ] (*) i fast aktivitet, hoved- sagelig til udlægning af net), den hurtige udvikling i landskab, der gør teknologien og et kommercielt hurtighed til en central faktor for en vellykket adgang på et sådant marked, den langvarige dominans fra den bestående operatør, France Télécom, som har planlagt en gradvis sænkning af sine takster, nødvendigheden af at etablere et stærkt mærkeimage for at overvinde kundernes loyalitet over for France Télécom samt den betydelige finansiering i forbindelse med universelle tjenester. Ingen reelle konkurrenter på det relevante marked end deres ind på andre BT og SBCI er bestående teleoperatører på andre natio- nale markeder og har telekommunikationsaktiviteter på liberaliserede segmenter af markedet eller interesser i teleoperatører i mange lande, selv om de ikke var kommet egne nationale markeder som full-service-operatører før den fuldstæn- dige liberalisering i 1998. Mannesmann er nytilkommen i denne sektor i Tyskland og er allerede begyndt at udvide aktiviteterne til telekommunikationsmarkeder i andre europæiske lande gennem alliancer, men var ikke kommet ind på markederne for fast taletelefoni før libe- raliseringen i 1998. BT og Mannesmann konkurrerer reelt med hinanden gennem joint ventures på visse i Tyskland og Italien. markeder, f. eks. 18. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 218/19 (38) Før den anmeldte transaktion konkurrerede parterne imidlertid ikke i væsentlig grad med hinanden på det franske telekommunikationsmarked. Deres aktiviteter på dette marked var ekstremt begrænsede (undtagen inden for mobiltelefoni). Det eneste segment, hvor visse parter kunne anses for at konkurrere løbende med hinanden, er udbud af erhvervstelekommunikationstjenester (hovedsa- gelig datatjenester, virtuelle private net, VPN). Denne konkurrence var imidlertid meget begrænset som følge af deres meget små markedsandele og France Télécoms dominans: Cégétel var kun aktiv på dette marked i meget begrænset omfang (gennem dets tidligere andel i Siris), og BT Frances andel af markedet for erhvervstele- kommunikationstjenester lå under [. ] (*) i 1996. I slut- ningen af 1996 trak Cégétel sig ud af Siris, et foreta- gende, der blev oprettet i 1995 sammen med Unisource, og som fortsat er aktivt på erhvervstelekommunikations- markedet i Frankrig. Mannesmann og SBCI havde ingen direkte aktiviteter i telesektoren i Frankrig. for (39) Hvad angår udbud af mobiltelekommunikationstjenester kan parterne kun anses reelle eller potentielle konkurrenter, hvis det relevante marked anses for at dække hele Europa. BT og Mannesmann har nemlig interesser i forskellige mobiloperatører over hele Europa. Den potentielle konkurrence mellem moderselskaberne og SFR på dette marked ændres imidlertid ikke af Cégétel-aftalerne: disse aftaler angår kun det franske marked, og salget af SIM-kort (GSM-abonnement) er af konkurrencebegrænsningsklausulen. ikke omfattet Ingen begrænsning af den potentielle konkurrence (40) Det skal også undersøges, om transaktionen begrænser den potentielle konkurrence på de relevante markeder. Formelt kunne det se ud, som om moderselskaberne havde og stadig har de nødvendige finansielle og tekniske ressourcer til hver for sig at komme ind på disse markeder. Parterne kunne formentlig hver for sig været kommet ind på »niche«-segmenter på telekommu- nikationsmarkedet i Frankrig, men bl. a. som følge af de store nødvendige investeringer ville de ikke have været i stand til at tage del i de samme globale telekommunika- tionsaktiviteter som Cégétel og tilbyde et fuldt udvalg af teletjenester med samme effektivitet. (41) Selv om BT eller SBCI er bestående operatører på deres hjemmemarked, må de anses for at være nytilkomne i Frankrig og på ethvert andet nationalt telekommunikati- onsmarked for så vidt angår det nyligt liberaliserede langt den segment vigtigste del af markedet. taletelefoni, som udgør fast for (*) Visse dele af beslutningen offentliggøres ikke med henblik på at sikre, at fortrolige oplysninger ikke offentliggøres. De markeres med en asterisk og en firkantet parentes. (42) BT's, SBCI's og Mannesmanns strategier i telekommuni- kationssektoren omfatter hele Europa eller hele verden. BT og Mannesmann er i øjeblikket ved at udvikle aktivi- teter på flere nyligt liberaliserede telekommunikations- markeder i Europa. De kommer ind på disse markeder gennem alliancer med lokale eller internationale partnere for at kombinere de finansielle ressourcer og de stærke sider, hvor de supplerer hinanden. F. eks. udgør partnere med mobillicens og/eller med privilegeret adgang til en infrastruktur en stor fordel. De kunne helt klart ikke følge sådanne globale strategier, hvis de kom alene ind på hvert marked: dette ville kræve enorme finansielle ressourcer. F. eks. anslås de kumulerede kapitaludgifter til de faste tjenester i Cégétels virksomhedsplan til [. ] (*) på seks år, hvoraf størstedelen gives ud i de første tre år, hovedsagelig på udlægning af net. (43) Omstruktureringen af Cégétel, der har samme formål og følge som en reel virksomhedsdannelse, giver mulighed for at forene parternes stærke sider med henblik på at komme ind på et marked, der er stærkt domineret af France Telecom. Kombinationen af deres betydelige finansielle forpligtelser, deres omfattende kendskab til telekommunikationsmarkeder og deres erfaring med hensyn til opbygning og administration af nye telekom- munikationsaktiviteter vil sætte Cégétel i stand til at tilbyde nye tjenester hurtigere, billigere og af en mere avanceret art, end parterne ville have været i stand til hver for sig. Deres respektive stærke sider ser nemlig ud til at være komplementære og vil give mulighed for betydelige synergier: Vivendi har bidraget med den største finansielle investering til Cégétel sammen med sine datterselskaber, der allerede var aktive inden for mobiltelekommunikation. BT har bidraget med sine eksi- sterende aktiviteter på det franske marked for erhvervs- tjenester, sin teknologi- og marketingekspertise og de meget sofistikerede Concert-tjenester. SBCI har omfat- tende erfaringer med marketing og handel, som er indhøstet på af de mest konkurrenceprægede markeder i verden. Mannesmann har erfaring med opbygning og drift af et stort landbaseret net, navnlig i forbindelse med basisnet, der er baseret på jernbanein- frastruktur. et (44) Det forhold, at Cégétel henvender sig til alle segmenter på markedet, vil give mulighed for omkostningsbespa- relser som følge af stordriftsfordele på teknologisk og operationelt niveau. F. eks. vil Cégétels netaktiviteter, der udføres gennem dets joint venture med SNCF, få fordel af den trafik, der skabes af SFR, gennem de lokale lysle- dernet, der bygges til erhvervskunder, og eventuelt gennem den internationale trafik, der skabes af dets moderselskabers net i Det Forenede Kongerige, Tyskland og USA. L 218/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 1999 (45) Selv inden for særlige segmenter, hvor parterne i teorien kunne være kommet ind alene (såsom datatjenester eller VPN for erhvervsbrugere), reduceres den potentielle konkurrence ikke. Cégétel vil konkurrere stærkt med France Télécom på disse segmenter, og formentlig mere effektivt end parterne ville have været i stand til at gøre hver for sig, som følge af de effektivitetsfaktorer, der er fremhævet ovenfor. Yderligere vil Cégétel som anført i betragtning 30 stå over for mange konkurrenter på alle segmenter af de relevante markeder. BT er den eneste bestående operatør i Europa, der er involveret i Cégétel- alliancen, og den potentielle konkurrence kommer fra mange andre telekommunikationsoperatører. Konklusion (46) Det kan konkluderes, at Cégétel skaber en mere effektiv konkurrence for den bestående operatør, end modersel- skaberne ville have været i stand til at skabe hver for sig. Cégétels omstrukturering begrænser hverken den reelle eller potentielle konkurrence på det franske marked for fast taletelefoni (idet parterne ikke kunne komme ind på dette marked alene), på andre relevante segmenter af telekommunikationsmarkedet (idet Cégétel vil være i stand til at konkurrere stærkt på disse segmenter, og eftersom der findes talrige andre konkurrenter) eller på det potentielle europæiske marked for mobiltelekommu- nikationstjenester. Cégétels omstrukturering falder derfor uden for anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 81, stk. 1. undergivet en vurdering under EF-traktatens artikel 81, bortset fra Cégétels omstrukturering i sig selv. b) Enedistribution af Concert-tjenester (49) (50) Før denne transaktion var BT France enedistributør af Concert-tjenester i Frankrig. Den generelle enedistributions- aftale for Concert-tjenester blev fritaget ved Kommissionens »BT-MCI«-beslutning 94/579/EF, sag IV/34. 857 (1). I nævnte beslutning konkluderede Kommissionen, at eksklusivarrangementerne for distribution af Concert- tjenester faldt inden for bestemmelserne i EF-traktatens artikel 81, stk. 1. Den samme konklusion drages med hensyn til eksklusive arrangementer for distribution af Concert-tjenester i Frankrig: udpegningen af Cégétel som enedistributør af Concert-tjenester i Frankrig falder ind fordi den har til under traktatens artikel 81, stk. 1, formål eller til følge at afskærme Frankrig mod import af disse tjenester fra andre medlemsstater, hvilket kan påvirke konkurrencen inden for EF. Desuden kan den ikke anses for et supplement til omstruktureringen af joint venturet. Anvendeligheden af artikel 81, stk. 1, på andre kontraktbestemmelser Indvirkningen på samhandelen mellem medlemsstaterne (47) Det skal undersøges, om følgende bestemmelser medfører en yderligere konkurrencebegrænsning: (51) — den generelle begrænsning af konkurrencen i artikel 2. 4 — udpegningen af Cégétel som enedistributør af Concert-tjenester i Frankrig, Cégétels forpligtelse til at dække alle sine behov for globale produkter hos Concert og begrænsningen af Cégétels muligheder for at udbyde støttetjenester til ikke-Concert-tjenester — »privilegeret leverandør« kun- de«-bestemmelserne som beskrevet i betragtning 18 og 19. »privilegeret og a) Begrænsning af konkurrencen (52) (48) Den generelle konkurrencebegrænsning, der er pålagt moderselskaberne, er udtryk for aktionærernes faste forpligtelse over for Cégétel og er nødvendig for at garantere Cégétels aktionærer, at hvert enkelt koncen- trerer sin indsats om det franske marked i joint venturet. Så længe som parterne beholder deres nuværende indfly- delse over Cégétels virksomhed, som beskrevet under betragtning 11, 12 og 13, kan denne klausul anses for at være accessorisk til oprettelsen og den vellykkede drift af en ny full-service-teleoperatør på det franske marked gennem Cégétels omstrukturering og vil derfor ikke være I betragtning af Concert-tjenesternes internationale karakter, og da Cégétel har til hensigt at blive den næst- største full-service-telekommunikationsoperatør i Fran- krig, vil disse enedistributionsarrangementer i høj grad andre påvirke medlemsstater. samhandelen mellem Frankrig og c) »Privilegeret leverandør« og »privilegeret kun- de«-bestemmelser, »Privilegeret leverandør«-mekanismen i rammeaftalen om samarbejde inden for international trafik garanterer en regelmæssig og konstant levering af den internationale trafik mellem BT og Cégétel. Denne præference, som BT giver Cégétel med hensyn til indgående trafik i Frankrig, repræsenterer et af de forventede bidrag fra BT til joint venturet. På den anden side var BT kun rede til at investere i Cégétel og overføre sine eksisterende aktivi- teter i Frankrig til det, hvis det kunne bevare alle synergi- erne mellem aktiviteten i Frankrig og dets aktiviteter i andre lande, navnlig angående international trafik. (1) EFT L 223 af 27. 8. 1994, s. 36. 18. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 218/21 (53) (54) ikke den leverandør«-mekanismen giver »Priviligeret »privilegerede leverandør« mulighed for at gennemgå eventuelle tilbud, der indsendes af andre leverandører, og resulterer ikke automatisk i en situation, hvor den privi- legerede leverandør er forpligtet til at afpasse sig efter et eventuelt bedre tilbud. Den resulterer således ikke i en eventuel prisgennemsigtighed, der kunne være til skade for tredjepartsleverandører. Den begrænser ikke priskon- kurrencen, idet Cégétel fortsat frit kan vælge andre leve- randører, hvis de tilbyder bedre betingelser end BT. »Privilegeret kunde«-principperne sikrer, at Cégétel vil få adgang til BT's tjenester for tilslutning i Det Forenede Kongerige af internationale opkald fra Frankrig på de bedst tilgængelige betingelser, og at BT vil få adgang til Cégétels tjenester for tilslutning i Frankrig af internatio- nale opkald fra Det Forenede Kongerige på de bedst tilgængelige betingelser. (55) Disse klausuler giver mulighed for et samarbejde mellem Cégétel og dets moderselskaber om den fremtidige udvikling af Cégétels aktiviteter med lavere omkost- ninger. Kommissionen konkluderer, at for så vidt angår en begrænsning af konkurrencen, supplerer disse betin- gelser omstruktureringen af Cégétel, og de skal ikke vurderes særskilt efter traktatens artikel 81. (56) Den samme konklusion kan nås med hensyn til det generelle princip om privilegeret leverandør mellem Cégétel, dets datterselskaber og dets moderselskaber, omhandlet i artikel 6 i aktionæroverenskomsten. B. ANVENDELSE AF ARTIKEL 81, STK. 3, ENEDISTRIBUTION AF CONCERT-TJENESTER I FRANKRIG Den tekniske og økonomiske udvikling (57) Ved at udpege en enkelt distributør i Frankrig vil Cégétel ikke skulle opretholde adskillige erhvervsrelationer med et stort antal distributører dér og vil derfor være i stand til at reducere sine transaktionsomkostninger, hvilket giver mulighed for effektivitetsgevinster i distributionen. BT vil også være i stand til lettere at klare distributions- vanskelighederne med hensyn til udbud af Concert-tjene- ster og til bedre at beskytte sine intellektuelle ejendoms- rettigheder. Muligheden for at kunne tilbyde kunderne et enkelt kontaktpunkt for alt, hvad der vedrører de ydede tjenester, er en konkurrencemæssig fordel inden for denne type tjenester. Disse intensiverede salgsfremmende foranstaltninger vil stimulere konkurrencen mellem de forskellige udbydere af globale tjenester og kan anses for at være den mest effektive måde til at konkurrere effektivt med France Télécom på markedet for globale tjenester. (59) Udpegningen af Cégétel som enedistributør af Concert- tjenester, hvilket er et af de vigtigste bidrag fra BT til joint venturet, som er fremhævet ovenfor, vil endvidere — ved at supplere det udbud af tjenester, der tilbydes kunderne — give Cégétel mulighed for at placere sig bedre som en fuldt udbygget konkurrent til France Télécom (enedistributør i Frankrig af Global One-tjene- ster). (60) Endelig vil de stordriftsfordele, der som omtalt i betragt- ning 44 bliver mulighed for gennem Cégétel, forbedre Concert-tjenesternes konkurrencedygtighed i Frankrig. Cégétel råder over flere ressourcer og muligheder for at distribuere Concert-tjenester effektivt, end BT France gjorde inden transaktionen. Fordele for forbrugerne (61) Gennem de anmeldte arrangementer vil BT hjælpe Cégétel med at iværksætte og forbedre en lang række sofistikerede Concert-tjenester hurtigt og effektivt. Kunderne vil drage fordel af de effektivitetsgevinster i distributionen, der er fremhævet ovenfor, en passende støtte fra Cégétel og en hurtig tilrådighedsstillelse af Concert-tjenester i Frankrig. Telekommunikationsbru- gere vil også få fordel af en intensiveret promotion af Concert-tjenester, som vil øge konkurrencen på dette segment af det franske telekommunikationsmarked. (62) Desuden er den eksklusivitet, der tilbydes Cégétel, ikke absolut: hverken BT eller noget andet medlem af Concert-alliancen vil få forbud mod at have kunder i Frankrig, når en kunde anmoder dem herom. Som påpeget i BT/MCI-beslutningen er de potentielle brugere af Concert-tjenester sædvanligvis højt sofistikerede tele- kommunikationskøbere, der kræver grænseoverskri- dende tjenester, og som har betydelig købekraft, hvilket forårsager et pres på fortjenesterne og et forventet højt konkurrenceniveau blandt leverandørerne. Parallelimport af Concert-tjenester er således en reel mulighed. Nødvendighed (58) Den eksklusivitet, der gives Cégétel, vil lette de salgs- fremmende foranstaltninger for Concert-tjenester og intensiv markedsføring, samtidig med at resultere i distributionen rationaliseres. Eksklusivitet vil sikre et tilstrækkeligt kvalitetsniveau med hensyn til Cégétels ydelse af ekstra støttetjenester som distributør. På den anden side kan udpegningen af adskillige distributører resultere i underinvestering inden for disse aktiviteter. (63) Selve Concert-distributionsaftalens eksklusive karakter er nødvendig for at opnå de konkurrencefremmende effek- er beskrevet ovenfor. Denne tivitetsvirkninger, der eksklusivitet er nemlig nødvendig for at koncentrere salgsbestræbelser om Cégétels markedsførings- og Concert-tjenester, hvorved det får mulighed for at konkurrere aktivt med andre udbydere af globale tele- kommunikationstjenester. L 218/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 1999 (64) For det andet er det forbud mod salg eller ydelse af støttetjenester til tjenester, der konkurrerer med Concert- tjenester, der er pålagt Cégétel, også nødvendigt for at garantere BT, at Cégétel vil koncentrere sin indsats om distribution af Concert-tjenester. Disse klausuler sætter ligeledes BT og Concert i stand til at planlægge salget af tjenesterne med større nøjagtighed og over en længere periode og sikrer, at distributørens krav opfyldes på et regulært grundlag. »Framework network«-aftalen, der er beregnet til at sikre, at BT's og Cégétels net fungerer sammen for at kunne tilbyde Concert-kunderne en problemfri er nødvendig for at muliggøre distribution af Concert- tjenester i Frankrig. administreret punkt-til-punkt-tjeneste, (65) Som anerkendt af Kommissionen i tidligere beslutninger vedrørende joint ventures, der arbejder på markedet for globale telekommunikationstjenester, beslutning 95/ 546/EF (Atlas), betragtning 58, og beslutning 97/780/EF (Unisource), betragtning 93 (1), frembyder enedistribu- tion desuden en bedre beskyttelse af Concert-modersel- skabernes intellektuelle ejendomsrettigheder end andre arrangementer. (66) Under alle omstændigheder vil den eksklusivitet, der gives Cégétel, ikke være absolut. Det forbydes hverken BT eller noget andet medlem af Concert-alliancen at have kunder i Frankrig, når en kunde anmoder dem om sådanne tjenester. Omvendt tillader Concert-distributi- onsaftalen passivt salg fra Cégétel til områder, hvor BT eller en tredjepart er den udpegede Concert-distributør. Ingen udelukkelse af konkurrencen (67) tilbyde Concert-tjenester vil konkurrere med andre globale produkttyper, bl. a. Global One-tjenester distribueret af France Télécom, som er den dominerende udbyder af teletjenester og -net i Frankrig. Som anført i betragtning 30 vil mange virksomheder internationale erhvervsteletjenester i Frankrig (Siris, WorldCom, Colt osv. ). Disse tjenester vil i det mindste delvis konkurrere med Concert-tjenesterne. Flere af disse operatører vil udvikle deres egne net. Parterne forventer desuden konkurrence, i det mindste om dele af avancerede tele- kommunikationstjenester, fra andre markedsdeltagere, herunder computer- og databehandlingsvirksomheder (f. eks. IBM) og informationstjenestevirksomheder (f. eks. Geis). Endvidere er multinationale eller andre store virk- somheder ofte i stand til at administrere deres egne (1) EFT L 318 af 20. 11. 1997, s. 1. være private netløsninger. Desuden vil der også mulighed for passivt salg fra distributører af Concert- tjenester i andre lande. Konklusion (68) Kommissionen konkluderer, at alle betingelser for en individuel fritagelse efter EF-traktatens artikel 81, stk. 3, er opfyldt med hensyn til eksklusivarrangementerne for distribution af Concert-tjenester i Frankrig. C. FRITAGELSENS VARIGHED (69) Ifølge artikel 8 i forordning nr. 17 skal en beslutning i henhold til EF-traktatens artikel 81, stk. 3, træffes for et bestemt tidsrum. Ifølge artikel 6 i forordning nr. 17 kan det tidspunkt, fra hvilket beslutningen får virkning, ikke ligge forud for anmeldelsesdagen. I denne sag kan der indrømmes en lang fritagelsesperiode som følge af det tidsrum, der er nødvendigt, for at Cégétel kan sikre sig en væsentlig markedsandel for erhvervstelekommunika- tionstjenester i Frankrig og indtjene sine investeringer i faste telekommunikationstjenester. For så vidt som der indrømmes en fritagelse, bør den gælde i ti år efter anmeldelsesdatoen — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 af de grundlag oplysninger foreliggende På finder Kommissionen, at der ikke er grund til at træffe foranstalt- ninger efter EF-traktatens artikel 81, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. l, med hensyn til de anmeldte aftaler vedrørende omstruktureringen af Cégétel, herunder de supplerende bestem- melser angående i) den generelle konkurrencebegrænsning i aktionæroverenskomsten, der gælder for hver part, så længe den respektive indflydelse af denne part over Cégétels virk- somhed forbliver uændret sammenlignet med situationen som beskrevet i betragtning 11, 12 og 13, og ii) bestemmelserne om privilegeret leverandør og privilegeret kunde. Artikel 2 I henhold til EF-traktatens artikel 81, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, erklæres bestemmelserne i EF-traktatens artikel 81, stk. 1, uanvendelige på arrangementerne for Cégétels enedistribution af Concert-tjenester i Frankrig i en periode på ti år fra den 18. juli 1997. 18. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 218/23 Artikel 3 Denne beslutning er rettet til: Vivendi SA 52, rue d'Anjou F-75008 Paris British Telecommunications plc 81 Newgate Street London EC1A 7AJ Det Forenede Kongerige Mannesmann AG Mannesmannufer 2 D-40213 Düsseldorf SBCI Inc 2 Read's Way, Suite 117, Corporate Commons Newcastle Delaware 19720 USA. Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 1999. På Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen


title: Verordnung (EG) Nr. 1045/1999 der Kommission vom 20. Mai 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 21. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 127/25 VERORDNUNG (EG) Nr. 1045/1999 DER KOMMISSION vom 20. Mai 1999 zur Festsetzung der H(cid:148)chsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1079/98 DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungs- bestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gew(cid:132)hrung von Ausfuhrerstat- tungen und zur Festlegung der bei St(cid:148)rungen im Getrei- desektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), insbesondere auf Artikel 4, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Eine Ausschreibung der Erstattung und/oder der Abgabe bei der Ausfuhr von Weichweizen nach allen Dritt- l(cid:132)ndern mit Ausnahme von bestimmten AKP-Staaten wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1746/98 der Kommission (5), ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2005/98 (6), er(cid:148)ffnet. Nach Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, unter Ber(cid:129)cksichtigung der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 eine H(cid:148)chstausfuhrerstat- tung festzusetzen. In einem solchen Fall wird der Zuschlag jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der H(cid:148)chstausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt bzw. sich auf eine Ausfuhrabgabe bezieht. Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart f(cid:129)hrt zur Festsetzung einer H(cid:148)chsterstattung in H(cid:148)he des in Artikel 1 genannten Betrags. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die H(cid:148)chsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen wird f(cid:129)r die vom 14. bis zum 20. Mai 1999 im Rahmen der Ausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1079/ 98 eingereichten Angebote auf 38,95 EUR/t festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 21. Mai 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 20. Mai 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. (5) ABl. L 154 vom 28. 5. 1998, S. 24. (6) ABl. L 258 vom 22. 9. 1998, S. 8


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1047/1999 av den 20 maj 1999 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 566/1999

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

text: 21. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 127/27 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1047/1999 av den 20 maj 1999 om fastst(cid:132)llande av den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r majs inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 566/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING ligger p(cid:134) samma niv(cid:134) som den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar eller p(cid:134) en l(cid:132)gre niv(cid:134). med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2) s(cid:132)rskilt artikel 12. 1 i denna, och spannm(cid:134)l (1), senast med beaktande av f(cid:148)ljande: En anbudsinfordran om den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar inletts genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 566/1999 (3), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1006/1999 (4). f(cid:148)r majs till Spanien har I enlighet med artikel 5 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95 (5), (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1963/95 (6), kan kommissionen, enligt f(cid:148)rfarandet som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, besluta att fastst(cid:132)lla den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av import- tullar. Vid fastst(cid:132)llande av denna m(cid:134)ste s(cid:132)rskild h(cid:132)nsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)lsslag medf(cid:148)r att den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l har inte yttrat sig inom den tid som ordf(cid:148)randen har best(cid:132)mt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 14 till och med den 20 maj 1999 inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 566/1999 (cid:132)r den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r majs fastst(cid:132)lld till 71,99 EUR/t f(cid:148)r en maximal m(cid:132)ngd av totalt 87 000 t. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 21 maj 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 20 maj 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 70, 17. 3. 1999, s. 9. (4) EGT L 123, 13. 5. 1999, s. 27. (5) EGT L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (6) EGT L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: Commission Regulation (EC) No 1048/1999 of 20 May 1999 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 127/28 EN Official Journal of the European Communities 21. 5. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 1048/1999 of 20 May 1999 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 13 (2) thereof, Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices for those products in the Community may be covered by an export refund; Whereas the refunds must be fixed taking into account the factors referred to in Article 1 of Commission Regula- tion (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules under Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4); Whereas, as far as wheat and rye flour, groats and meal are concerned, when the refund on these products is being calculated, account must be taken of the quantities of cereals required for their manufacture; whereas these quantities were fixed in Regulation (EC) No 1501/95; the world market Whereas the specific requirements of certain markets may make it necessary to vary the refund for certain products according to destina- tion; situation or Whereas the refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period; Whereas it follows from applying the detailed rules set out above to the present situation on the market in cereals, and in particular to quotations or prices for these products within the Community and on the world market, that the refunds should be as set out in the Annex hereto; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1 (a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92, excluding malt, exported in the natural state, shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 21 May 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 20 May 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. 21. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 127/29 to the Commission Regulation of 20 May 1999 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal ANNEX Product code Destination (1) Amount of refund Product code Destination (1) Amount of refund (EUR/tonne) (EUR/tonne) (cid:190) 0 (cid:190) 29,00 0 62,00 0 (cid:190) 46,00 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 40,00 0 (cid:190) (cid:190) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) 01 (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 04 02 (cid:190) (cid:190) (1) The destinations are identified as follows: 01 All third countries, 02 Other third countries, 03 Switzerland, Liechtenstein, 04 Switzerland, Liechtenstein and Slovenia. 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 53,00 49,50 45,75 42,25 39,75 (cid:190) (cid:190) 82,00 (cid:190) (cid:190) 30,00 (2) 27,00 (2) (cid:190) 30,00 (2) (cid:190) (2) No refund is granted when this product contains compressed meal. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)


title: Regulamento (CE) n° 1038/1999 da Comissão, de 20 de Maio de 1999, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: L 127/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 5. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 1038/1999 DA COMISS(cid:212)O de 20 de Maio de 1999 que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3223/94 da Comiss(cid:209)o, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de importa(cid:135)(cid:209)o dos frutos e dos produtos hort(cid:146)colas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1498/98 (2), e, nomea- damente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, Considerando que o Regulamento (CE) n. o 3223/94 prev(cid:136), em aplica(cid:135)(cid:209)o dos resultados das negocia(cid:135)(cid:210)es comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crit(cid:130)rios para a fixa(cid:135)(cid:209)o pela Comiss(cid:209)o dos valores forfet(cid:145)rios de impor- ta(cid:135)(cid:209)o dos pa(cid:146)ses terceiros, relativamente aos produtos e per(cid:146)odos que especifica no seu anexo; Considerando que, em aplica(cid:135)(cid:209)o dos supracitados crit(cid:130)- forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o devem ser rios, os valores fixados nos n(cid:146)veis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o referidos no artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 3223/94 s(cid:209)o fixados como indi- cado no quadro constante do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 21 de Maio de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 20 de Maio de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. 21. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 127/7 do Regulamento da Comiss(cid:209)o, de 20 de Maio de 1999, que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas ANEXO C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 C(cid:155)digo pa(cid:146)ses terceiros (1) Valor forfet(cid:145)rio de importa(cid:135)(cid:209)o (EUR/100 kg) 052 068 999 052 628 999 052 999 204 600 624 999 388 999 388 400 508 512 524 528 804 999 105,2 72,3 88,8 85,7 125,4 105,5 51,4 51,4 44,3 46,5 48,1 46,3 113,6 113,6 76,2 98,9 76,5 74,7 77,7 70,9 102,6 82,5 (1) Nomenclatura dos pa(cid:146)ses fixada pelo Regulamento (CE) n. o 2317/97 da Comiss(cid:209)o (JO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). O c(cid:155)digo «999» representa «outras origens»


title: Agenda 2000 : Utvidgning: Återkommande rapport 1998 från kommissionen om Tjeckiska republikens framsteg på vägen mot anslutning.

eurovoc_concepts:
Czechia
accession to the European Union
economic situation
enlargement of the Union
political situation


title: Geld, Finanzen und der Euro : Statistiken. 3/99.,Money, Finance and the Euro : statistics. 3/99.,Monnaie, finances et l'euro : statistiques. 3/99.

eurovoc_concepts:
European Monetary System
money
statistics


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1047/1999 af 20. maj 1999 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 566/1999 omhandlede licitation

text: 21. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 127/27 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1047/1999 af 20. maj 1999 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 566/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 12, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over maksimumsnedsættelsen af import- tolden for majs til Spanien blev (cid:134)bnet ved Kommissio- nens forordning (EF) nr. 566/1999 (3), ændret ved forord- ning (EF) nr. 1006/1999 (4); i overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 (5), ændret ved forordning (EF) nr. 1963/95 (6), kan Kommissionen efter fremgangs- m(cid:134)den i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 vedtage at fastsætte en maksimumsnedsættelse af importtolden; ved fastsættelse af denne skal der bl. a. tages hensyn til kriterierne i artikel 6 og 7 i forordning (EF) nr. 1839/95; tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller importtolden; ligger under maksimumsnedsættelsen af anvendelse af ovennævnte kriterier p(cid:134) den nuværende markedssituation for den p(cid:134)gældende kornart medfører, at en maksimumsnedsættelse af importtolden fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb; Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 14. til den 20. maj 1999 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 566/1999 omhandlede licitation, fastsættes maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs til 71,99 EUR/ton for en maksi- mumstotalmængde p(cid:134) 87 000 t. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 21. maj 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 70 af 17. 3. 1999, s. 9. (4) EFT L 123 af 13. 5. 1999, s. 27. (5) EFT L 177 af 28. 7. 1995, s. 4. (6) EFT L 189 af 10. 8. 1995, s. 22


title: Regolamento (CE) n. 1043/1999 della Commissione, del 20 maggio 1999, che fissa la restituzione massima all'esportazione d'orzo nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: 21. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 127/23 REGOLAMENTO (CE) N. 1043/1999 DELLA COMMISSIONE del 20 maggio 1999 che fissa la restituzione massima all’esportazione d’orzo nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1078/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2513/98 (4), e in particolare l’articolo 4, considerando che una gara per la restituzione e/o la tassa all’esportazione d’orzo verso qualsiasi paese terzo (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1078/98 della Commissione (5); considerando che, a norma dell’articolo 7 del regolamento (CE) n. 1501/95, la Commissione pu(cid:149), secondo la proce- dura di cui all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, decidere di fissare una restituzione massima all’espor- tazione, tenendo conto dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonch(cid:130) il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all’esportazione; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all’esportazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 14 al 20 maggio 1999, nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1078/ 98, la restituzione massima all’esportazione d’orzo (cid:138) fissata a 55,85 EUR/t. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 21 maggio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 20 maggio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 154 del 28. 5. 1998, pag. 20


title: Proposal for a Council Regulation (EC) imposing a ban on flights between the territories of the Community and the Federal Republic of Yugoslavia, and repealing Council Regulation (EC) No 1901/98

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
air space
air transport
international sanctions
trade restriction

formats: html pdf

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 20. 05. 1999 COM(1999) 246 final Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) imposing a ban on flights between the territories of the Community and the Federal Republic of Yugoslavia, and repealing Council Regulation (EC) No 1901/98 (presented by the Commission) 1. 2. 3. 4. 5. EXPLANATORY MEMORANDUM Further to Common Position 98/426/CFSP the Council enacted its Regulation (EC) No 1901/98 concerning a ban on flights of Yugoslav carriers between the Federal Republic of Yugoslavia and the European Community. Subsequently that Regulation was amended so as to allow Montenegro Airlines to execute charter flights under certain conditions. On 26 April 1999, the General Affairs Council decided that the ban on flights by Yugoslav carriers should be made into a comprehensive flight ban. This was confirmed by Common Position 99/. /CFSP. The present proposal for a Council Regulation is made to allow the implementation of that Common Position. To that end not only flights by Yugoslav carriers between the Community and the Federal Republic of Yugoslavia should be prohibited, but also flights between these territories by Community and third country carriers. In addition, aircraft registered in the Federal Republic of Yugoslavia or operated by Yugoslav carriers should not be allowed to land in or take off from Community territory (Article 1). The prohibition to fly is complemented by the revocation of operating authorisations and a prohibition to grant or renew such authorisations (Article 2). Although the proposed prohibition should be a comprehensive one, is proposed that, as regards aircraft other than Yugoslav aircraft, it should apply to commercially operated aircraft and aircraft operated for private purposes only, and that exceptions should be made for landings in case of emergencies as well as flights for strictly humanitarian purposes. it Apart from the usual provisions concerning circumvention of the prohibitions, the scope of the Regulation and the exchange of information between Member States and the Commission, the proposed Regulation also contains a provision to ensure continuity as regards the existing prohibitions applying to Yugoslav carriers (Article 5(2)). Such provision is considered necessary since Council Regulation (EC) 1901/98 is made redundant by the proposed Regulation. 2 Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) imposing a ban on flights between the territories of the Community and the Federal Republic of Yugoslavia, and repealing Council Regulation (EC) No 1901/98 THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 301 thereof, Having regard to Common Position 99/ /CFSP, defined by the Council on the basis of Article 15 of the Treaty on European Union, concerning additional restrictive measures against the Federal Republic of Yugoslavia1, Having regard to the proposal from the Commission, (1) Whereas the Council, in the light of the continued violation by the governments of the Federal Republic of Yugoslavia and of the Republic of Serbia of the relevant UN Security Council resolutions and the pursuance of extreme and criminally irresponsible policies, including repression against its own citizens, which constitute serious violations of human rights and international humanitarian law, expressed its strong and continuing support for maximum pressure from the international community on President Milosevic and his regime; (2) Whereas, therefore, all flights between the territory of the Community and that of the Federal Republic of Yugoslavia should be prohibited; (3) Whereas this measure falls under the scope of the Treaty establishing the European Community; (4) Whereas, therefore, and notably with a view to avoiding distortion of competition, Community legislation is necessary for the implementation of this measure, as far as the territory of the Community is concerned; whereas such territory is deemed to encompass, for the purposes of this Regulation, the territories of the Member States to which the Treaty establishing the European Community is applicable, under the conditions laid down in that Treaty; (5) Whereas there is a need to allow emergency landings and ensuing take-offs, and to allow exceptions for flights which serve strictly humanitarian purposes; 1 OJ L. ,. 1999, p. 3 (6) Whereas there is a need for the Commission and Member States to inform each other of the measures taken under this Regulation and of other relevant information at their disposal in connection with this Regulation; (7) Whereas Council Regulation (EC) No 1901/982, as amended by Council Regulation (EC) No 214/99, may be repealed since this Regulation prohibits inter alia flights by Yugoslav carriers, this being without prejudice to the national legislation determining the sanctions to be imposed if its provisions are infringed, HAS ADOPTED THIS REGULATION: It shall be prohibited to take off from or land in the territory of the Community for Article 1 – any aircraft operated, directly or indirectly, by a Yugoslav carrier, that is a carrier having its principal place of business or its registered office in the Federal Republic of Yugoslavia; – any aircraft registered in the Federal Republic of Yugoslavia; and – any civil aircraft, that is an aircraft operated for commercial or private purposes, if it has taken off from or is destined to land in the territory of the Federal Republic of Yugoslavia. Article 2 All operating authorisations for scheduled air services between any point in the territory of the Community and any point in the Federal Republic of Yugoslavia are herewith revoked and no new operating authorisations for such services shall be granted. All authorisations for charter flights, be they individual or series flights, between any point in the territory of the Community and any point in the Federal Republic of Yugoslavia are herewith revoked and no new authorisations for such flights shall be granted. No new operating authorisations shall be granted or existing ones renewed enabling aircraft that are either registered in the Federal Republic of Yugoslavia or operated by Yugoslav carriers, to fly to or from airports in the Community. Article 3 Article 1 shall not apply to emergency landings and ensuing take-offs. OJ L 248, 8. 9. 1998, p. 7 4 1. 2. 3. 1. 2 2. 3. Notwithstanding the provisions of Articles 1 and 2, the competent authorities of the Member States may authorise on a case-by-case basis and subject to the consultation procedure of paragraph 3, that civil aircraft take off from or land in the territory of the Community, if conclusive evidence is given to to or from the territory of the Federal these authorities that Republic of Yugoslavia serves strictly humanitarian purposes. the flight The competent authorities of a Member State which intend to authorise a take off or landing in accordance with the previous paragraph shall notify to the competent authorities of the Member States and to the Commission the grounds on which they intend to authorise the take off or landing concerned. If, within one working day after the receipt of the said notification, a Member State or the Commission has given notice to the other Member States or the Commission of conclusive evidence that the intended flight will not serve the indicated humanitarian purposes, the Commission will convene within one working day of the said notice a meeting with the Member States in order to consult on the relevant evidence. The Member State which intends to authorise the take off or landing shall take a decision with regard to this authorisation only either when no objections have been raised, or after the consultations on the conclusive evidence have taken place at the meeting convened by the Commission. In case an authorisation is granted after such meeting, the Member State concerned shall notify to the other Member States and the Commission the grounds on which its decision to authorise has been taken. 4. Nothing in this Regulation shall be construed as limiting the right of aircraft referred to in Article 1 to fly over the territories of the Community and the Federal Republic of Yugoslavia for transit purposes in accordance with applicable regulations. Article 4 The participation, knowingly and intentionally, in related activities, the object or effect of which is, directly or indirectly, to circumvent the provisions of Articles 1 and 2 shall be prohibited. Article 5 Each Member State shall determine the sanctions to be imposed where the provisions of this Regulation are infringed. Such sanctions must be effective, proportionate and dissuasive. Pending the adoption, where necessary, of any legislation to this end, the sanctions to be imposed where the provisions of this Regulation are infringed shall be those determined by the Member States in accordance with Article 5 of Council Regulation (EC) No 1901/98. 5 Article 6 The Commission and the Member States shall inform each other of the measures taken under this Regulation and supply each other with any other relevant information at their disposal in connection with this Regulation, such as breaches and enforcement problems, judgments handed down by national courts or decisions of relevant international fora. Article 7 Council Regulation (EC) No 1901/98, as amended by Council Regulation (EC) No 214/99, is hereby repealed and replaced by the provisions of this Regulation. This Regulation shall apply Article 8 - within the territory of the Community including its airspace, - on board any aircraft or any vessel under the jurisdiction of a Member State, - to any person elsewhere who is a national of a Member State, and - to any body which is incorporated or constituted under the law of a Member State. Article 9 This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, For the Council The President 6


title: Règlement (CE) n° 1044/1999 de la Commission, du 20 mai 1999, fixant la restitution maximale à l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1746/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye

text: L 127/24 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 21. 5. 1999 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1044/1999 DE LA COMMISSION du 20 mai 1999 fixant la restitution maximale (cid:133) l’exportation de seigle dans le cadre de l’adjudi- cation vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1746/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement son article 7, (CE) no 2513/98 (4), et notamment consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation de seigle vers tous les pays tiers a (CE) no 1746/98 de la (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement Commission (5); consid(cid:130)rant que l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 pr(cid:130)voit que, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de fixer une restitution maximale (cid:133) l’exportation, en tenant compte (CE) no des crit(cid:138)res vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement 1501/95; que, dans ce cas, l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre se situe (cid:133) un niveau (cid:130)gal ou inf(cid:130)rieur (cid:133) la restitution maximale, ainsi qu’(cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre porte sur une taxe (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer la restitution maximale (cid:133) l’exportation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 14 au 20 mai 1999, dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1746/98, la restitution maximale (cid:133) l’exportation de seigle est fix(cid:130)e (cid:133) 72,00 EUR/t. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 21 mai 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 20 mai 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 219 du 7. 8. 1998, p. 3


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1046/1999 av den 20 maj 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2004/98

text: L 127/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 5. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1046/1999 av den 20 maj 1999 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r vete inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2004/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom spannm(cid:134)l (1), marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2513/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 7 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag och/eller avgift f(cid:148)r export av vete till vissa AVS-Stater har inletts genom kommissio- nens f(cid:148)rordning (EG) nr 2004/98 (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 879/1999 (6). I artikel 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 f(cid:148)reskrivs att kommissionen p(cid:134) grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fastst(cid:132)lla ett h(cid:148)gsta exportbidrag, varvid h(cid:132)nsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud (cid:132)r p(cid:134) samma niv(cid:134) eller l(cid:132)gre (cid:132)n det h(cid:148)gsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportav- gift. Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)l medf(cid:148)r att det h(cid:148)gsta exportbidraget fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 14 till och med den 20 maj 1999 inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2004/98 (cid:132)r det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r vete fastst(cid:132)llt till 46,50 EUR/t. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 21 maj 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 20 maj 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 258, 22. 9. 1998, s. 4. (6) EGT L 111, 29. 4. 1999, s. 16