title: Tilläggsprotokoll till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern

eurovoc_concepts:
Cyprus
EU programme
association agreement (EU)
financing of the EU budget
protocol to an agreement
research and development
research policy
research programme
technological change

text: 15. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 180/37 Till avtalet om uppr(cid:132)ttande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern TILL(cid:142)GGSPROTOKOLL EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad gemenskapen, (cid:134) ena sidan, och REPUBLIKEN CYPERN, nedan kallad Cypern, (cid:134) andra sidan, SOM BEAKTAR att avtalet om uppr(cid:132)ttande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Repu- bliken Cypern, nedan kallat associeringsavtalet, tr(cid:132)dde i kraft den 1 juni 1973, SOM BEAKTAR att ett protokoll om finansiellt och tekniskt samarbete mellan gemenskapen, (cid:134) ena sidan, och Cypern, (cid:134) andra sidan, undertecknades den 30 oktober 1995, SOM BEAKTAR att protokollets m(cid:134)l, vilka anges i artikel 1, omfattar best(cid:132)mmelsen att Cyperns anstr(cid:132)ngningar i syfte att ansluta sig till Europeiska unionen skall underl(cid:132)ttas, SOM BEAKTAR att det i artikel 3. 2 i protokollet s(cid:132)gs att projekt och verksamheter skall prioriteras som bland annat har som m(cid:134)l att fr(cid:132)mja Cyperns deltagande i gemenskapens ramprogram och, n(cid:132)r det g(cid:132)ller vetenskap och teknik, skapandet eller st(cid:132)rkandet av f(cid:148)rbindelserna mellan utbildnings- och forskningsinstitutioner i Cypern och Europeiska unionen, SOM BEAKTAR att det i resolutionen fr(cid:134)n associeringsr(cid:134)det, som inr(cid:132)ttades genom associeringsavtalet av den 12 juni 1995, betonades (cid:134)ter att inom ramen f(cid:148)r Cyperns f(cid:148)rberedelse inf(cid:148)r anslutning till Europeiska unionen skulle en s(cid:132)rskild strategi omfatta best(cid:132)mmelser och f(cid:148)rfaranden bland annat f(cid:148)r deltagande fr(cid:134)n Cyperns sida i gemenskapsprogram som (cid:132)r (cid:148)ppna f(cid:148)r medlemsstater och/eller partnerl(cid:132)nder som ans(cid:148)kt om anslutning, SOM BEAKTAR att Europeiska r(cid:134)det vid sitt m(cid:148)te i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 uppmanade att vissa gemenskapsprogram (t. ex. p(cid:134) forskningsomr(cid:134)det) skulle (cid:148)ppnas f(cid:148)r kandidatl(cid:132)nderna f(cid:148)r att de skulle bekanta sig med unionens politik och arbetsmetoder, och varje kandidatland f(cid:148)rv(cid:132)ntades bidra med en stegvis (cid:148)kande del av finansier- ingen, SOM BEAKTAR att slutsatserna fr(cid:134)n det n(cid:132)mnda r(cid:134)det ocks(cid:134) uppmanar kandidatl(cid:132)nderna att delta, som observat(cid:148)rer och i de fr(cid:134)gor som ber(cid:148)r dem, i de kommitt(cid:130)er som bist(cid:134)r kommissionen vid genomf(cid:148)randet av de program som kandidatl(cid:132)nderna medfinansierar, SOM BEAKTAR att Europaparlamentet och r(cid:134)det genom beslut nr 182/1999/EG antog det femte ramprogrammet f(cid:148)r Europeiska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:134)det forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998–2002), nedan kallat femte ramprogrammet, SOM BEAKTAR att, utan att det p(cid:134)verkar relevanta best(cid:132)mmelser i f(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemen- skapen, detta protokoll och all verksamhet som p(cid:134)b(cid:148)rjas i enlighet med det inte p(cid:134) n(cid:134)got vis kommer att p(cid:134)verka de befogenheter som medlemsstaterna har att bedriva bilateral verksamhet med Cypern p(cid:134) omr(cid:134)det vetenskap, teknik, forskning och utveckling samt att i f(cid:148)rekommande fall i detta syfte, ing(cid:134) avtal HAR ENATS OM F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Artikel 2 1. Forskningsenheter etablerade i Cypern i enlighet med Cyperns lagstiftning f(cid:134)r delta i femte ramprogrammets samtliga delprogram. Forskare eller forskningsenheter fr(cid:134)n Cypern f(cid:134)r i den delta i Gemensamma forskningscentrets verksamhet, utstr(cid:132)ckning f(cid:148)rsta av meningen. s(cid:134)dan verksamhet inte omfattas 2. Forskningsenheter etablerade i gemenskapen f(cid:134)r delta i forskningsprogram och projekt i Cypern som r(cid:148)r omr(cid:134)den som motsvarar dem som ing(cid:134)r i femte ramprogrammet. 3. Med ”forskningsenheter” avses i det h(cid:132)r protokollet bland annat f(cid:148)ljande: universitet, forskningsorganisationer, industrif(cid:148)- retag, inbegripet sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag, samt enskilda personer. Samarbetet kan ske p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 1. Deltagande av forskningsenheter etablerade i Cypern f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra alla delprogram som antagits under femte ram- programmet i enlighet med de best(cid:132)mmelser och villkor som anges i ”regler f(cid:148)r f(cid:148)retags, forskningscentrums och universitets deltagande samt om regler f(cid:148)r spridning av forskningsresultat f(cid:148)r genomf(cid:148)randet av Europeiska gemen- skapens femte ramprogram (1998–2002)”. 2. Finansiella bidrag fr(cid:134)n Cypern till budgetarna f(cid:148)r de program som har antagits i syfte att genomf(cid:148)ra femte ram- programmet p(cid:134) grundval av f(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan, (cid:134) ena sidan, Cyperns bruttonationalprodukt (BNP) och, (cid:134) andra sidan, summan av Europeiska unionens medlemsstaters och Cyperns BNP. L 180/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 7. 1999 3. Deltagande av forskningsenheter etablerade i gemenskapen i cypriotiska forskningsprojekt och utnyttjande av resultat, i enlighet med Cyperns lagstiftning i vart och ett av fallen, och minst en forskningsenhet fr(cid:134)n Cypern skall delta. Forsk- ningsenheter etablerade i gemenskapen och som deltar i cypriotiska forskningsprojekt inom programmen f(cid:148)r forsk- ning och utveckling skall t(cid:132)cka sina egna kostnader, inklu- sive deras andel av allm(cid:132)nna projektkostnader f(cid:148)r ledning och administration. 4. Tillhandah(cid:134)llande i god tid av information som r(cid:148)r genom- f(cid:148)rande av FoTU-program i Cypern och gemenskapen, och om information som r(cid:148)r resultat av det arbete som genom- f(cid:148)rts inom ramen f(cid:148)r samarbetet. 5. Samarbetet kan n(cid:132)r som helst anpassas och utvecklas genom (cid:148)msesidig (cid:148)verenskommelse mellan parterna. skapernas allm(cid:132)nna budget st(cid:134)r till f(cid:148)rfogande f(cid:148)r (cid:134)tagandebe- myndiganden i syfte att uppfylla kommissionens finansiella skyldigheter som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n den typ av arbete som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra och f(cid:148)rvalta dessa program. Den proportionalitetsfaktor 2. som best(cid:132)mmer Cyperns bidrag skall erh(cid:134)llas genom fastst(cid:132)llande av f(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan, (cid:134) ena sidan, Cyperns bruttonationalprodukt, till marknads- priser, och, (cid:134) andra sidan, summan av Europeiska unionens medlemsstaters bruttonationalprodukt, till marknadspriser, och Cyperns bruttonationalprodukt, till marknadspriser. F(cid:148)rh(cid:134)l- landet skall ber(cid:132)knas p(cid:134) basis av de senaste statistiska uppgifter fr(cid:134)n Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) f(cid:148)r det aktuella (cid:134)ret som fanns tillg(cid:132)ngliga vid tidpunkten f(cid:148)r offentligg(cid:148)randet av det prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rslaget till Europeiska gemenskapernas budget. Artikel 3 F(cid:148)r att underl(cid:132)tta deltagandet 3. Cyperns bidrag ber(cid:132)knas enligt f(cid:148)ljande: i delprogrammen skall 1. Forskningsenheter som (cid:132)r etablerade i Cypern och som deltar i gemenskapens forskningsprogram skall ha samma r(cid:132)ttigheter och skyldigheter som enheterna som (cid:132)r etablerade i gemenskapen vad g(cid:132)ller (cid:132)gander(cid:132)tt, utnyttjande och spridning av information samt immateriella r(cid:132)ttigheter som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n detta deltagande, om inte annat f(cid:148)ljer av bilaga A. (cid:143)r 1999: bidrag enligt proportionalitetsfaktorn som fastst(cid:132)llts i enlighet med punkt 2, multiplicerad med 0,4. (cid:143)r 2000: bidrag enligt proportionalitetsfaktorn som fastst(cid:132)llts i enlighet med punkt 2, multiplicerad med 0,6. 2. Forskningsenheter som (cid:132)r etablerade i gemenskapen och som deltar i cypriotiska forskningsprojekt inom forskning- och utvecklingsprogrammen skall ha samma r(cid:132)ttigheter och skyl- digheter som enheterna som (cid:132)r etablerade i Cypern och som deltar i det aktuella projektet, vad g(cid:132)ller (cid:132)gander(cid:132)tt, utnyttjande och spridning av information samt immateriell (cid:132)gander(cid:132)tt som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n detta deltagande. Artikel 4 En gemensam kommitt(cid:130) skall inr(cid:132)ttas inom ramen f(cid:148)r detta protokoll, ”Forskningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r EG–Cypern” och bland annat ha f(cid:148)ljande uppgifter: vilken skall kallas — Granskning, utv(cid:132)rdering och behandling av (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att protokollet genomf(cid:148)rs. — Granskning av alla (cid:134)tg(cid:132)rder som syftar till att f(cid:148)rb(cid:132)ttra och utveckla samarbetet. Kommitt(cid:130)n, som skall best(cid:134) av representanter fr(cid:134)n kommis- sionen och fr(cid:134)n Cypern, skall anta sin egen arbetsordning. Kommitt(cid:130)n skall parterna, dock minst en g(cid:134)ng per (cid:134)r. sammantr(cid:132)da p(cid:134) beg(cid:132)ran av n(cid:134)gon av Artikel 5 Cyperns finansiella bidrag till 1. i genomf(cid:148)randet av delprogrammen skall fastst(cid:132)llas i proportion till och ut(cid:148)ver det belopp som varje (cid:134)r i Europeiska gemen- f(cid:148)ljd av deltagandet (cid:143)r 2001: bidrag enligt proportionalitetsfaktorn som fastst(cid:132)llts i enlighet med punkt 2, multiplicerad med 0,8. (cid:143)r 2002: bidrag enligt proportionalitetsfaktorn som fastst(cid:132)llts i enlighet med punkt 2. Reglerna f(cid:148)r finansiella bidrag fr(cid:134)n gemenskapen fastst(cid:132)lls 4. i bilaga IV till Europaparlamentets och r(cid:134)dets beslut nr 182/ 1999/EG. Reglerna f(cid:148)r Cyperns finansiella bidrag fastst(cid:132)lls i bilaga 5. B. Artikel 6 Utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av artikel 3 skall de 1. forskningsenheter som (cid:132)r etablerade i Cypern och som deltar i femte ramprogrammet ha samma kontraktsenliga r(cid:132)ttigheter och skyldigheter som de enheter som (cid:132)r etablerade i gemen- skapen, med beaktande av gemenskapens och Cyperns (cid:148)msesi- diga intressen. 2. F(cid:148)r cypriotiska forskningsenheter skall de best(cid:132)mmelser och villkor som g(cid:132)ller f(cid:148)r avgivande och utv(cid:132)rdering av f(cid:148)rslag och f(cid:148)r beviljande och slutande av kontrakt enligt gemenskaps- program vara desamma som de som g(cid:132)ller f(cid:148)r de kontrakt som ing(cid:134)s enligt samma gemenskapsprogram med forskningsen- heter i gemenskapen, med beaktande av gemenskapens och Cyperns (cid:148)msesidiga intressen. 15. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 180/39 Vid urvalet av utv(cid:132)rderare och experter inom gemen- 3. skapens FoTU-program och som medlemmar i de r(cid:134)dgivande grupperna och andra r(cid:134)dgivande organ som skall bist(cid:134) kommissionen vid genomf(cid:148)randet av femte ramprogrammet skall cypriotiska experter beaktas p(cid:134) samma grundval som gemenskapens experter. Utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av artikel 3 skall de 4. forskningsenheter som (cid:132)r etablerade i gemenskapen och som medverkar i forskningsprojekt inom forsknings- och utveck- lingsprogrammen ha samma kontraktsenliga r(cid:132)ttigheter och skyldigheter som cypriotiska enheter, med beaktande av gemenskapens och Cyperns (cid:148)msesidiga intressen. 5. En cypriotisk forskningsenhet f(cid:134)r fungera som samord- nare f(cid:148)r ett projekt p(cid:134) samma villkor och enligt samma best(cid:132)mmelser som g(cid:132)ller forskningsenheter som (cid:132)r etablerade i gemenskapen. I enlighet med gemenskapens budgetf(cid:148)rord- ningar skall avtal som ing(cid:134)tts med eller av cypriotiska forsk- ningsenheter inneh(cid:134)lla f(cid:148)reskrifter om att kontroller och revi- sioner skall genomf(cid:148)ras av eller under ledning av kommis- sionen eller revisionsr(cid:132)tten. Finansiella revisioner f(cid:134)r genom- f(cid:148)ras f(cid:148)r att kontrollera dessa enheters inkomster och utgifter i samband med kontraktsenliga (cid:134)taganden gentemot gemen- skapen. F(cid:148)r att gynna samarbete och (cid:148)msesidiga intressen skall relevanta myndigheter i Cypern p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt tillhandah(cid:134)lla den hj(cid:132)lp som, i f(cid:148)rekommande fall, (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r, eller som kan underl(cid:132)tta, utf(cid:148)randet av s(cid:134)dana kontroller och revi- sioner. 6. F(cid:148)r gemenskapens forskningsenheter skall de best(cid:132)m- melser och villkor som g(cid:132)ller f(cid:148)r avgivande och utv(cid:132)rdering av f(cid:148)rslag och f(cid:148)r beviljande och slutande av kontrakt enligt cypriotiska program vara desamma som de som g(cid:132)ller f(cid:148)r de kontrakt som ing(cid:134)s enligt samma forsknings- och utvecklings- program med forskningsenheter i Cypern, med beaktande av gemenskapens och Cyperns (cid:148)msesidiga intressen. Artikel 8 1. Representanter fr(cid:134)n Cypern kommer, n(cid:132)r det g(cid:132)ller de fr(cid:134)gor som r(cid:148)r dem, att delta som observat(cid:148)rer i femte rampro- grammets programkommitt(cid:130)er. Dessa kommitt(cid:130)er skall d(cid:132)rut- (cid:148)ver sammantr(cid:132)da utan att representanter fr(cid:134)n Cypern deltar vid omr(cid:148)stningar. Cypern kommer att informeras. Den medverkan som avses i punkt 1 skall utformas p(cid:134) 2. samma s(cid:132)tt som f(cid:148)r medlemsstaternas deltagare, inbegripet f(cid:148)rfarandena f(cid:148)r mottagande av information och handlingar. Artikel 9 Detta protokoll ing(cid:134)s h(cid:132)rmed f(cid:148)r att g(cid:132)lla under femte 1. ramprogrammets l(cid:148)ptid. 2. Utan att det p(cid:134)verkar best(cid:132)mmelserna i punkt 1 f(cid:134)r vardera parten n(cid:132)r som helst s(cid:132)ga upp detta protokoll med tolv m(cid:134)naders upps(cid:132)gningstid; upps(cid:132)gningen skall ske skriftligen. De projekt och aktiviteter som p(cid:134)g(cid:134)r vid tidpunkten f(cid:148)r upps(cid:132)gningen och/eller vid protokollets upph(cid:148)rande skall fort- s(cid:132)tta tills de (cid:132)r avslutade i enlighet med villkoren i detta protokoll. Om gemenskapen skulle best(cid:132)mma att (cid:132)ndra ett eller 3. flera av gemenskapsprogrammen, kan den verksamhet som bedrivs enligt detta protokoll s(cid:132)gas upp efter gemensam (cid:148)ver- enskommelse mellan parterna. Cypern skall meddelas om det exakta inneh(cid:134)llet i de (cid:132)ndrade programmen inom en vecka efter det att de antagits av gemenskapen. Parterna skall inom en m(cid:134)nad efter antagandet av gemenskapens beslut underr(cid:132)tta varandra om de har f(cid:148)r avsikt att s(cid:132)ga upp detta protokoll. 4. N(cid:132)r gemenskapen antar ett nytt fler(cid:134)rigt ramprogram f(cid:148)r verksamhet inom omr(cid:134)det forskning, teknisk utveckling och demonstration kan detta protokoll omf(cid:148)rhandlas eller f(cid:148)rnyas i enlighet med gemensamt (cid:148)verenskomna villkor. Artikel 7 Artikel 10 1. Vardera parten kommer att anstr(cid:132)nga sig, i enlighet med sina regler och f(cid:148)rordningar, f(cid:148)r att underl(cid:132)tta den fria r(cid:148)rlig- heten hos och stationeringen av forskare som deltar i Cypern och i gemenskapen, i de verksamheter som omfattas av detta protokoll och att underl(cid:132)tta gr(cid:132)ns(cid:148)verskridande transporter av varor som skall anv(cid:132)ndas i dessa verksamheter. Detta protokoll tr(cid:132)der i kraft det datum d(cid:134) parterna har meddelat varandra att de genomf(cid:148)rt de f(cid:148)rfaranden som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra protokollet. Verksamhet som omfattas av detta protokollbeslut skall 2. undantas fr(cid:134)n Cyperns indirekta skatter, f(cid:148)rbud och restriktioner i fr(cid:134)ga om import och export av varor och tj(cid:132)nster som skall anv(cid:132)ndas inom s(cid:134)dant samarbete. tullar, Detta protokoll, inbegripet bilagorna A och B, utg(cid:148)r en integ- rerad del av avtalet om uppr(cid:132)ttande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern. Artikel 11 L 180/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 7. 1999 Detta protokoll skall uppr(cid:132)ttas i tv(cid:134) exemplar p(cid:134) det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederl(cid:132)ndska, portugisiska, spanska, svenska och tyska spr(cid:134)ket. Alla versioner (cid:132)ger samma giltighet. Artikel 12 Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 20 maj 1999. P(cid:134) Europeiska gemenskapens v(cid:132)gnar P(cid:134) Republiken Cyperns v(cid:132)gnar 15. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 180/41 BILAGA A PRINCIPER OM F(cid:153)RDELNING AV IMMATERIELLA R(cid:142)TTIGHETER Immateriella r(cid:132)ttigheter som skapas eller tillhandah(cid:134)lls enligt protokollet skall f(cid:148)rdelas enligt denna bilaga. I. Till(cid:132)mpning Denna bilaga skall till(cid:132)mpas p(cid:134) gemensam forskning som bedrivs enligt detta protokoll, om inte annat uttryckligen (cid:148)verenskommits mellan parterna. II. (cid:142)gander(cid:132)tt, f(cid:148)rdelning och ut(cid:148)vande av r(cid:132)ttigheter 1. 2. I detta protokoll har ”immateriella r(cid:132)ttigheter” den betydelse som ges i artikel 2 i konventionen om uppr(cid:132)ttande av V(cid:132)rldsorganisationen f(cid:148)r den intellektuella (cid:132)gander(cid:132)tten, utf(cid:132)rdad i Stockholm den 14 juli 1967. I denna bilaga behandlas f(cid:148)rdelningen av r(cid:132)ttigheter, intressen och royalty mellan parterna och deras deltagare. Vardera parten och dess deltagare skall s(cid:148)rja f(cid:148)r att den andra parten och dess deltagare kan erh(cid:134)lla de immateriella r(cid:132)ttigheter som f(cid:148)rdelas enligt denna bilaga. Denna bilaga (cid:132)ndrar eller f(cid:148)rhindrar inte p(cid:134) n(cid:134)got annat s(cid:132)tt f(cid:148)rdelningen av r(cid:132)ttigheter, intressen och royalty mellan en part och dess medborgare eller deltagare, vilken skall best(cid:132)mmas av den partens g(cid:132)llande lagar och praxis. 3. F(cid:148)ljande principer skall g(cid:132)lla, vilket skall framg(cid:134) av avtalen: a) Effektivt skydd av immateriella r(cid:132)ttigheter. Parterna, deras organ och/eller deras deltagare, i f(cid:148)rekommande fall, skall f(cid:148)rs(cid:132)kra sig om att de underr(cid:132)ttar varandra inom en rimlig tidsperiod om skapande av varje form av immateriella r(cid:132)ttigheter enligt detta protokoll eller enligt arrangemangen f(cid:148)r genomf(cid:148)rande, och de skall i god tid ans(cid:148)ka om skydd f(cid:148)r s(cid:134)dana immateriella r(cid:132)ttigheter. b) N(cid:132)r parternas och deras deltagares r(cid:132)ttigheter och intressen best(cid:132)ms skall h(cid:132)nsyn tas till bidragen fr(cid:134)n parterna eller deras deltagare. c) Effektivt utnyttjande av resultaten. d) Icke-diskriminerande behandling av deltagare fr(cid:134)n den andra parten j(cid:132)mf(cid:148)rt med den behandling som de egna deltagarna f(cid:134)r. e) Skydd av aff(cid:132)rshemligheter. 4. Deltagarna skall gemensamt uppr(cid:132)tta en teknisk f(cid:148)rvaltningsplan med avseende p(cid:134) (cid:132)gander(cid:132)tt och anv(cid:132)ndning, inbegripet offentligg(cid:148)rande, av information samt immateriella r(cid:132)ttigheter som skall skapas inom ramen f(cid:148)r den gemensamma forskningsverksamheten. De v(cid:132)gledande inslagen i en teknisk f(cid:148)rvaltningsplan (cid:134)terges i till(cid:132)gget till denna bilaga. Den tekniska f(cid:148)rvaltningsplanen skall godk(cid:132)nnas av den finansierande partens beh(cid:148)riga finansin- r(cid:132)ttning eller finansavdelning f(cid:148)re tecknandet av de konkreta avtal om forsknings- och utvecklingssamarbete som planen ber(cid:148)r. Vid utarbetandet av de tekniska f(cid:148)rvaltningsplanerna skall f(cid:148)ljande beaktas: m(cid:134)len f(cid:148)r den gemensamma forskningen, parternas och deras deltagares relativa bidrag, finansiella eller andra, f(cid:148)rdelarna och nackdelarna med licensiering efter territorium eller anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)de, (cid:148)verf(cid:148)ring av data, varor eller tj(cid:132)nster som omfattas av exportkontroll, krav som f(cid:148)ljer av till(cid:132)mpliga lagar, inbegripet parternas lagstiftning om immateriella r(cid:132)ttigheter, och andra faktorer som anses l(cid:132)mpliga av deltagarna. R(cid:132)ttigheter och skyldigheter avseende forskningsresultat som genererats av bes(cid:148)kande forskare med avseende p(cid:134) immateriella r(cid:132)ttigheter skall ocks(cid:134) tas upp i de gemensamma tekniska f(cid:148)rvaltningsplanerna. 5. Med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r parternas s(cid:132)rskilda best(cid:132)mmelser om immateriella r(cid:132)ttigheter skall information eller immateri- ella r(cid:132)ttigheter som uppkommit inom ramen f(cid:148)r gemensam forskning och som inte tas med i den tekniska f(cid:148)rvaltningsplanen f(cid:148)rdelas, med parternas godk(cid:132)nnande, i enlighet med den tekniska f(cid:148)rvaltningsplanen. Om tvist uppst(cid:134)r skall s(cid:134)dan information eller immateriella r(cid:132)ttigheter (cid:132)gas gemensamt av alla deltagare som varit inblandade i den gemensamma forskning fr(cid:134)n vilken informationen eller de immateriella r(cid:132)ttigheterna h(cid:132)rr(cid:148)r. Varje deltagare som omfattas av denna best(cid:132)mmelse skall ha r(cid:132)tt att anv(cid:132)nda s(cid:134)dan information eller immateriella r(cid:132)ttigheter f(cid:148)r eget kommersiellt bruk och utan geografiska begr(cid:132)nsningar. 6. Vardera parten skall se till att den andra parten och dess deltagare kan f(cid:134) de immateriella r(cid:132)ttigheter som tilldelats dem i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med dessa principer. L 180/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 7. 1999 7. Under uppr(cid:132)tth(cid:134)llande av konkurrensf(cid:148)rh(cid:134)llanden inom de omr(cid:134)den som ber(cid:148)rs av detta protokoll, skall vardera parten str(cid:132)va efter att se till att r(cid:132)ttigheter som f(cid:148)rv(cid:132)rvats enligt detta protokoll, och arrangemang som tr(cid:132)ffats i enlighet med det, utnyttjas p(cid:134) ett s(cid:134)dant s(cid:132)tt att det s(cid:132)rskilt uppmuntrar i) spridning och utnyttjande av information som skapats, offentliggjorts eller p(cid:134) annat s(cid:132)tt gjorts tillg(cid:132)nglig i enlighet med protokollet, och ii) antagande och till(cid:132)mpning av internationella standarder. 8. Upps(cid:132)gning eller upph(cid:148)rande av detta protokoll skall inte p(cid:134)verka r(cid:132)ttigheter och skyldigheter enligt denna bilaga. III. Internationella konventioner Immateriella r(cid:132)ttigheter som tillh(cid:148)r parterna eller deras deltagare skall (cid:134)tnjuta en behandling som st(cid:132)mmer (cid:148)verens med relevanta till(cid:132)mpliga internationella konventioner, som (cid:132)r till(cid:132)mpliga p(cid:134) parterna, inbegripet s(cid:134)v(cid:132)l TRIPs-avtalet (avtalet om handelsrelaterade immateriella r(cid:132)ttigheter, vilket f(cid:148)rvaltas av V(cid:132)rldshandelsorganisationen) som Bernkon- ventionen (Parisakten 1971) och Pariskonventionen (Stockholmsakten 1967). IV. Vetenskapliga skrifter Utan att det p(cid:134)verkar avsnitt V, och om man inte kommer (cid:148)verens om annat i den tekniska f(cid:148)rvaltningplanen, skall forskningsresultat offentligg(cid:148)ras gemensamt av parterna eller deltagarna i den gemensamma forskningen. Enligt ovann(cid:132)mnda allm(cid:132)nna regel skall f(cid:148)ljande f(cid:148)rfaranden till(cid:132)mpas: 1. Om en part, eller offentliga organ hos denna part, offentligg(cid:148)r vetenskapliga och tekniska tidskrifter, artiklar, rapporter, b(cid:148)cker, inbegripet videofilm och dataprogram som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n gemensam forskning enligt detta protokoll, skall den andra parten ha ett v(cid:132)rldsomfattande, icke-exklusivt, o(cid:134)terkalleligt, royaltyfritt tillst(cid:134)nd att (cid:148)vers(cid:132)tta, reproducera, anpassa, vidarebefordra och till allm(cid:132)nheten distribuera s(cid:134)dana verk. 2. Parterna skall s(cid:148)rja f(cid:148)r att skrifter av vetenskaplig karakt(cid:132)r som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n gemensam forskning enligt detta protokoll och som offentligg(cid:148)rs av oberoende utgivare f(cid:134)r s(cid:134) stor spridning som m(cid:148)jligt. 3. Samtliga exemplar av ett upphovsr(cid:132)ttsskyddat arbete som skall spridas till allm(cid:132)nheten och som f(cid:132)rdigst(cid:132)llts enligt denna best(cid:132)mmelse, skall inneh(cid:134)lla f(cid:148)rfattarnas eller f(cid:148)rfattarens namn om inte f(cid:148)rfattaren uttryckligen avb(cid:148)jer att n(cid:132)mnas. P(cid:134) exemplaren skall (cid:132)ven det samarbetsst(cid:148)d som parterna l(cid:132)mnat tydligt anges. V. Hemlig information A. Skriftlig hemlig information 1. Vardera parten, eller i f(cid:148)rekommande fall dess organ eller dess deltagare, skall s(cid:134) snart det (cid:132)r m(cid:148)jligt, och helst i den tekniska f(cid:148)rvaltningsplanen, best(cid:132)mma vilken information de (cid:148)nskar h(cid:134)lla hemlig, varvid bland annat f(cid:148)ljande kriterier skall beaktas: a) Information som (cid:132)r hemlig i den meningen att den inte, som helhet eller med avseende p(cid:134) den exakta sammans(cid:132)ttningen eller sammanst(cid:132)llninen av dess best(cid:134)ndsdelar, (cid:132)r allm(cid:132)nt k(cid:132)nd bland eller allm(cid:132)nt tillg(cid:132)nglig med lagliga medel f(cid:148)r experter inom omr(cid:134)det. b) Det faktiska eller potentiella kommersiella v(cid:132)rdet som informationen har p(cid:134) grund av sin hemliga karakt(cid:132)r. c) Tidigare skydd av informationen i den meningen att (cid:134)tg(cid:132)rder som under de r(cid:134)dande omst(cid:132)ndigheterna var rimliga har vidtagits f(cid:148)r att bevara dess hemliga karakt(cid:132)r av den person som hade laglig kontroll (cid:148)ver den. Parterna, deras organ och deras deltagare, i f(cid:148)rekommande fall, kan i vissa fall komma (cid:148)verens om att, s(cid:134)vida inte annat anges, inte offentligg(cid:148)ra delar av eller all den information som tillhandah(cid:134)lls, utbyts eller skapas inom ramen f(cid:148)r gemensam forskning enligt avtalet. 2. Vardera parten skall se till att den och dess deltagare klart identifierar hemlig information, till exempel genom l(cid:132)mplig markering eller text som anger begr(cid:132)nsningen. Detta g(cid:132)ller (cid:132)ven f(cid:148)r helt eller delvis (cid:134)tergivande av denna information. En part och en deltagare som erh(cid:134)ller hemlig information skall respektera den hemliga karakt(cid:132)ren hos s(cid:134)dan information. Dessa begr(cid:132)nsningar skall automatiskt upph(cid:148)ra om informationen av innehavaren delges allm(cid:132)n- heten. 15. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 180/43 3. Hemlig information som meddelas enligt protokollet f(cid:134)r spridas av den mottagande parten eller dess organisa- tion till personer som verkar hos eller (cid:132)r anst(cid:132)llda av den mottagande parten eller organisationen och som (cid:132)r auktoriserade s(cid:132)rskilt f(cid:148)r den aktuella gemensamma forskningen, f(cid:148)rutsatt att att hemlig information som sprids p(cid:134) detta s(cid:132)tt omfattas av ett avtal om sekretess och att den tydligt framst(cid:134)r som sekretesskyddad enligt ovan. 4. Med ett skriftligt medgivande p(cid:134) f(cid:148)rhand, fr(cid:134)n den part som tillhandah(cid:134)ller hemlig information, f(cid:134)r motta- gande part sprida s(cid:134)dan hemlig information i st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning (cid:132)n vad som annars medges i punkt 3 ovan. Parterna skall samarbeta f(cid:148)r att ta fram f(cid:148)rfaranden f(cid:148)r beg(cid:132)ran om och erh(cid:134)llande av skriftligt medgivande p(cid:134) f(cid:148)rhand f(cid:148)r s(cid:134)dan mer omfattande spridning, och vardera parten skall ge s(cid:134)dant godk(cid:132)nnande i den utstr(cid:132)ckning detta medges av dess egna riktlinjer, lagar och (cid:148)vriga best(cid:132)mmelser. B. Hemlig information som inte (cid:132)r skriftlig Hemlig information som inte (cid:132)r skriftlig, eller annan konfidentiell information som tillhandah(cid:134)lls vid seminarier och andra sammantr(cid:132)den som anordnas inom ramen f(cid:148)r detta protokoll, eller information som kommer fr(cid:134)n anlitad personal eller h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n anv(cid:132)ndning av anl(cid:132)ggningar eller fr(cid:134)n gemensamma projekt, skall behandlas av parterna eller deras deltagare i enlighet med de principer som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r skriftlig information i protokollet. Detta g(cid:132)ller dock under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att mottagaren av s(cid:134)dan hemlig information, eller annan konfidentiell eller skyddad information, hade uppm(cid:132)rksammats p(cid:134) den hemliga karakt(cid:132)ren hos den meddelade informationen vid den tidpunkt d(cid:134) denna information vidarebefodras. C. (cid:153)vervakning Vardera parten skall str(cid:132)va efter att se till att hemlig information som parten mottagit enligt detta protokoll (cid:148)vervakas p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i detsamma. Om en av parterna inser att den inte kommer att kunna f(cid:148)lja best(cid:132)mmelserna om icke-spridning i avsnitten A och B, eller att det p(cid:134) goda grunder finns anledning att tro att den inte kommer att kunna f(cid:148)lja dessa best(cid:132)mmelser, skall den parten omedelbart underr(cid:132)tta den andra parten. Parterna skall d(cid:132)refter (cid:148)verl(cid:132)gga f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla ett l(cid:132)mpligt handlingss(cid:132)tt. Till(cid:132)gg till bilaga A V(cid:132)gledande inslag i en teknisk f(cid:148)rvaltningsplan Den tekniska f(cid:148)rvaltningsplanen (cid:132)r en s(cid:132)rskild (cid:148)verenskommelse som deltagarna skall gemensam forskning och deltagarnas respektive r(cid:132)ttigheter och skyldigheter. ing(cid:134) om genomf(cid:148)randet av Vad g(cid:132)ller den immateriella (cid:132)gander(cid:132)tten kommer den tekniska f(cid:148)rvaltningsplanen normalt att omfatta bl. a. (cid:132)gander(cid:132)tt, skydd, anv(cid:132)ndarr(cid:132)ttigheter f(cid:148)r forsknings- och utvecklings(cid:132)ndam(cid:134)l, utnyttjande och spridning, inklusive arrangemang f(cid:148)r gemensamt offentligg(cid:148)rande, r(cid:132)ttigheter och skyldigheter f(cid:148)r g(cid:132)stforskare och tvistel(cid:148)sningsf(cid:148)rfaranden. Den tekniska f(cid:148)rvaltningsplanen kan ocks(cid:134) omfatta allm(cid:132)n eller s(cid:132)rskild information, licensgivning och resultat. L 180/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 7. 1999 REGLER F(cid:153)R CYPERNS FINANSIELLA BIDRAG SOM AVSES I ARTIKEL 5 I DETTA PROTOKOLL BILAGA B 1. Fastst(cid:132)llande av det finansiella bidraget 1. 1 Europeiska gemenskapernas kommission skall s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt och senast den 1 september varje r(cid:132)kenskaps(cid:134)r till Cypern (cid:148)verl(cid:132)mna f(cid:148)ljande information, tillsammans med relevant bakbrundsmaterial, samt (cid:132)ven informera den underkommitt(cid:130) som avses i artikel 4 i detta protokoll om detta: a) Beloppen f(cid:148)r (cid:134)tagandebemyndiganden enligt utgiftsredog(cid:148)relsen i det prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rslaget till Europeiska gemen- skapernas budget avseende femte ramprogrammet. b) Uppskattad storlek p(cid:134) de bidrag som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n det prelimin(cid:132)ra budgetf(cid:148)rslaget och som motsvarar Cyperns medverkan i femte ramprogrammet. F(cid:148)r att underl(cid:132)tta interna budgetf(cid:148)rfaranden skall kommissionen dock tillhandah(cid:134)lla motsvarande v(cid:132)gledande belopp senast den 30 maj varje (cid:134)r. 1. 2 N(cid:132)r den allm(cid:132)nna budgeten slutgiltigt antagits skall kommissionen meddela Cypern i den utgiftsredog(cid:148)relse som motsvarar Cyperns deltagande de belopp som avses i punkt 1. 1. 2. Betalningsf(cid:148)rfaranden 2. 1 Kommissionen skall senast den 1 januari och den 15 juni varje r(cid:132)kenskaps(cid:134)r till Cypern utf(cid:132)rda en uppmaning att betala ett belopp som motsvarar Cyperns bidrag enligt detta protokoll. Denna uppmaning att betala skall i respektive fall g(cid:132)lla betalning av — sex tolftedelar av Cyperns bidrag senast den 20 februari, och — sex tolftedelar av Cyperns bidrag senast den 15 juli. De sex tolftedelar som skall betalas senast den 20 februari skall dock ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av det belopp som anges i inkomstredog(cid:148)relsen i det prelimin(cid:132)ra budgetf(cid:148)rslaget, varf(cid:148)r justering av detta belopp skall ske i samband med betalningen av de sex tolftedelar som skall betalas senast den 15 juli. 2. 2 F(cid:148)r det f(cid:148)rsta (cid:134)rets genomf(cid:148)rande av detta protokoll skall kommissionen utf(cid:132)rda en f(cid:148)rsta uppmaning om betalning inom 30 dagar efter det att protokollet b(cid:148)rjat g(cid:132)lla. Om denna uppmaning utf(cid:132)rdas efter den 15 juni skall den inneh(cid:134)lla f(cid:148)reskrifter f(cid:148)r betalning av tolv tolftedelar av Cyperns bidrag inom 30 dagar, p(cid:134) grundval av det belopp som anges i inkomstredog(cid:148)relsen i budgteten. 2. 3 Cyperns bidrag skall anges och betalas i euro. 2. 4 Cypern skall betala sitt bidrag enligt detta protokoll i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med de frister som anges i punkt 2. 1 och 2. 2 ovan. Varje betalningsdr(cid:148)jsm(cid:134)l skall inneb(cid:132)ra betalning av en r(cid:132)nta motsvarande den enm(cid:134)nads interbankr(cid:132)nta vid f(cid:148)rs(cid:132)ljning (EURIBOR) i euro som anges p(cid:134) Telerate. Denna r(cid:132)nta skall h(cid:148)jas med 1,5 % f(cid:148)r varje dr(cid:148)jsm(cid:134)lsm(cid:134)nad. Den h(cid:148)jda r(cid:132)ntan skall g(cid:132)lla f(cid:148)r hela dr(cid:148)jsm(cid:134)lsperioden. R(cid:132)ntan skall dock f(cid:148)rfalla till betalning endast om bidraget betalas mer (cid:132)n trettio dagar efter de betalningstillf(cid:132)llen som anes i punkt 2. 1 och 2. 2 ovan. 2. 5 De resekostnader som Cyperns f(cid:148)retr(cid:132)dare och experter (cid:134)drar sig i samband med sin medverkan i kommitt(cid:130)arbetet som avses i artikel 4 och artikel 8. 1 i detta protokoll och de resekostnader som de grupper och organ som avses i artikel 6. 3 i detta protokoll (cid:134)drar sig, samt de resekostnader som uppst(cid:134)r f(cid:148)r dem som medverkar vid genomf(cid:148)randet av femte ramprogrammet, skall ers(cid:132)ttas av kommissionen p(cid:134) samma grundval och enligt de f(cid:148)rfaranden som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande g(cid:132)ller f(cid:148)r f(cid:148)retr(cid:132)dare och experter fr(cid:134)n Europeiska gemenskapens medlemsstater. 3. Villkor f(cid:148)r genomf(cid:148)randet 3. 1 Cyperns finansiella bidrag till femte ramprogrammet enligt artikel 5 i protokollet skall normalt ej (cid:132)ndras under det ifr(cid:134)gavarande r(cid:132)kenskaps(cid:134)ret. 3. 2 N(cid:132)r r(cid:132)kenskaperna f(cid:148)r ett r(cid:132)kenskaps(cid:134)r (n) avslutas skall kommissionen, inom ramen f(cid:148)r uppr(cid:132)ttandet av en inkomst- och utgiftsredovisning, justera kontona med avseende p(cid:134) Cyperns deltagande och med h(cid:132)nsyn till de (cid:132)ndringar som har f(cid:148)rekommit antingen genom (cid:148)verf(cid:148)ring, annulleringar, (cid:148)verg(cid:134)ngsers(cid:132)ttningar, (cid:134)taganden som dragits tillbaka eller genom till(cid:132)ggs- och (cid:132)ndringsbudgetar under r(cid:132)kenskaps(cid:134)ret. Denna justering skall ske vid tidpunkten f(cid:148)r den andra betalningen f(cid:148)r (cid:134)r n + 1. Ytterligare justeringar skall ske varje (cid:134)r fram till juli 2006. Cyperns betalningar skall krediteras gemenskapsprogrammen som inkomster i budgeten under l(cid:132)mplig budgetrubrik i inkomstredog(cid:148)relsen i Europeiska gemenskapenas allm(cid:132)nna budget. Budgetf(cid:148)rordningen som (cid:132)r till(cid:132)mplig p(cid:134) Europeiska gemenskapernas allm(cid:132)nna budget skall till(cid:132)mpas p(cid:134) f(cid:148)rvalt- ningen av anslagen. 15. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 180/45 4. Information Senast den 31 maj varje r(cid:132)kenskaps(cid:134)r (n + 1) skall den anslagsredovisning f(cid:148)r femte ramprogrammet som avser det f(cid:148)reg(cid:134)ende r(cid:132)kenskaps(cid:134)ret (n) utarbetas och (cid:148)verf(cid:148)ras till Cypern f(cid:148)r k(cid:132)nnedom i enlighet med omfattningen av kommissionens inkomst- och utgiftsredovisning


title: 1999/336/CE: Decisão da Comissão, de 20 de Maio de 1999, que altera a Decisão 97/569/CE que estabelece as listas provisórias de estabelecimentos de países terceiros a partir dos quais os Estados-Membros autorizam a importação de produtos à base de carne [notificada com o número C(1999) 1352] (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Czechia
Romania
health certificate
health control
import
meat product

formats: html pdf print

text: L 127/30 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 5. 1999 II (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o n(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) COMISS(cid:212)O DECIS(cid:212)O DA COMISS(cid:212)O de 20 de Maio de 1999 que altera a Decis(cid:209)o 97/569/CE que estabelece as listas provis(cid:155)rias de estabeleci- mentos de pa(cid:146)ses terceiros a partir dos quais os Estados-Membros autorizam a importa(cid:135)(cid:209)o de produtos (cid:133) base de carne [notificada com o n(cid:156)mero C(1999) 1352] (Texto relevante para efeitos do EEE) (1999/336/CE) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Decis(cid:209)o 95/408/CE do Conselho, de 22 de Junho de 1995, relativa (cid:133)s regras de elabora(cid:135)(cid:209)o, por um per(cid:146)odo transit(cid:155)rio, de listas provis(cid:155)rias de estabeleci- mentos de pa(cid:146)ses terceiros dos quais os Estados-Membros s(cid:209)o autorizados a importar determinados produtos de origem animal, produtos da pesca e moluscos bivalves vivos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pela Decis(cid:209)o 98/603/CE (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 2. o, (1) Considerando que as listas provis(cid:155)rias de estabele- cimentos de pa(cid:146)ses terceiros que produzem produtos (cid:133) base de carne foram estabelecidas pela Decis(cid:209)o 97/569/CE da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pela Decis(cid:209)o 98/346/ /CE (4); Considerando que a Rep(cid:156)blica Checa e a Rom(cid:130)nia enviaram uma estabelecimentos que fabricam produtos (cid:133) base de carne e que as autori- dades respons(cid:145)veis certificam estarem em confor- midade com as regras comunit(cid:145)rias; Considerando que pode, portanto, ser estabelecida uma lista provis(cid:155)ria de estabelecimentos que fabricam produtos (cid:133) base de carne relativa (cid:133) Rep(cid:156)- blica Checa e (cid:133) Rom(cid:130)nia; que a Decis(cid:209)o 97/569/CE lsita de (2) (3) da Comiss(cid:209)o deve, pois, ser alterada em conformi- dade; (4) Considerando que as medidas previstas na presente decis(cid:209)o est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) Veterin(cid:145)rio Permanente, ADOPTOU A PRESENTE DECIS(cid:212)O: Artigo 1. o O texto do anexo da presente decis(cid:209)o (cid:130) aditado ao anexo da Decis(cid:209)o 97/569/CE. Artigo 2. o A presente decis(cid:209)o (cid:130) aplic(cid:145)vel a aprtir de 20 de Maio de 1999. Artigo 3. o Os Estados-Membros s(cid:209)o os destinat(cid:145)rios da presente decis(cid:209)o. Feito em Bruxelas, em 20 de Maio de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 243 de 11. 10. 1995, p. 17. (2) JO L 289 de 28. 10. 1998, p. 36. (3) JO L 234 de 26. 8. 1997, p. 16. (4) JO L 154 de 28. 5. 1998, p. 35. 21. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 127/31 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA «Pa(cid:146)s: REP(cid:230)BLICA CHECA / Land: DEN TJEKKISKE REPUBLIK / Land: TSCHECHISCHE REPUBLIK / W(cid:150)qa: TSEWIJG DGLOJQATIA / Country: CZECH REPUBLIC / Pays: R(cid:144)PUBLIQUE TCH(cid:221)QUE / Paese: REPUBBLICA CECA / Land: TSJECHISCHE REPUBLIEK / Pa(cid:146)s: REP(cid:230)- BLICA CHECA / Maa: T(cid:229)EKIN TASAVALTA / Land: TJECKISKA REPUBLIKEN 1 2 3 4 CZ 95 Masokombinat Martinov a. s. OSTRAVA Martinov CZ 318 Bilbo MOST CZ 931 Dr(cid:129)berˇ(cid:145)r(cid:228)k(cid:130) z(cid:145)vody a. s. KLATOVY KLATOVY CZ 932 Adex a. s. LOMUTACHOVA TACHOV CZ 962 MSDZ PROMPT a. s. z(cid:145)vod MODRˇ ICE BRNO-VENKOV 5 PMP PMP PMP PMP PMP Pa(cid:146)s: RUMAN(cid:237)A / Land: RUMÆNIEN / Land: RUM(cid:142)NIEN / W(cid:150)qa: QOULAMIA / Country: ROMANIA / Pays: ROUMANIE / Paese: ROMANIA / Land: ROEMENI(cid:220) / Pa(cid:146)s: ROM(cid:144)NIA / Maa: ROMANIA / Land: RUM(cid:142)NIEN 1 141 2 3 4 5 SC Hannah Constanta SRL Constanta PMP»


title: 1999/573/EY: Komission päätös, tehty 20 päivänä toukokuuta 1999, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia IV/36.592 - Cégétel +4) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1194) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan englannin-, ranskan-, ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

eurovoc_concepts:
France
economic concentration
industrial restructuring
restriction on competition
shareholder
telecommunications industry

text: L 218/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 1999 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 20 päivänä toukokuuta 1999, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia IV/36. 592 — Cégétel +4) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1194) (Ainoastaan englannin-, ranskan-, ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/573/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta, ottaa huomioon 6 päivänä helmikuuta 1962 annetun perusta- missopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpa- noasetuksen, neuvoston asetuksen N:o 17 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liitty- misasiakirjalla, ja erityisesti sen 2, 6 ja 8 artiklan, ottaa huomioon asetuksen N:o 17 2 ja 4 artiklan nojalla 18 päivänä heinäkuuta 1997 tehdyn hakemuksen puuttumatto- muustodistuksen saamiseksi ja poikkeusta koskevan ilmoi- tuksen, 2) ottaa huomioon asetuksen N:o 17 (2) 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti julkaistun tiivistelmän hakemuksesta ja ilmoituk- sesta, on kuullut kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: I ASIASELOSTUS A JOHDANTO 1) Komissio vastaanotti 18 päivänä heinäkuuta 1997 asetuksen N:o 17 4 artiklan mukaisen ilmoituksen, joka koski sopimuksia, joilla Compagnie Générale des Eaux SA, jäljempänä ”CGE”, British Telecommunications plc, jäljempänä ”BT”, Mannesmann AG ja SBC International Inc, jäljempänä ”SBCI”, ovat sopineet Compagnie géné- rale de jäljempänä ”Cégétel”, osalta kunkin maksuosuudesta, eduista ja kauppasuh- teista. télécommunicationsin, Ilmoitus koskee Cégételin uudelleenjärjestelyä, yhtiön, jonka CGE perusti vuoden 1995 lopulla, ja yrityksellä oli jo toimintaa televiestintämarkkinoiden aiemmin vapau- tetuilla markkinalohkoilla, erityisesti matkaviestintäalalla, Société française du radiotéléphone (SFR), ja hakupalve- luissa, Société française de transmission de données (TDR). jäljempänä Ilmoitus liittyy Société nationale des chemins de fer ja Cégételin välisiin ”SCNF”, français, Télécom Développementiä, jäljempänä ”TD”, koskeviin sopimuksiin (ks. asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan mukainen tiedonanto asiassa IV/36. 581 (3); TD on yhdessä omistettu tytäryhtiö, jonka käyttöön SNCF on luvannut nykyisen televerkkonsa (9 000 km valokuitu- kaapelia), ja jota nyt kehitetään vaihtoehtoiseksi kauko- liikenteen verkkoinfrastruktuuriksi siihen 6 000 kilometriä valokuitukaapelia. lisäämällä (1) EYVL 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EYVL C 238, 29. 7. 1998, s. 3. (3) EYVL C 293, 22. 9. 1998, s. 4. 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/15 3) 4) 5) 6) Uudelleenjärjestelyllä pyritään tekemään Cégételistä Ranskan toinen täyden palvelun teletoiminnan harjoit- taja, joka tarjoaa useita erilaisia telepalveluja, myös kiin- teän verkon puhelintoimintaa. Cégétel on ostanut BT:n ranskalaisen tytäryhtiön, BT France, yrityksille telepalve- rakentaa luja tarjoavan liiketoimintayksikön. Cégétel yhteistyössä SNCF:n kanssa TD:n kautta toteutettavaa kansallista kiinteää kaukoverkkoa. TD tuottaa kiinteän verkon kaukoliikenteen puhelintoimintapalveluja ja siir- tokapasiteettia, joita Cégétel Le 7 myy yksityisasiakkaille ja Cégétel Entreprises yritysasiakkaille. Nämä kaksi yhtiötä huolehtivat asiakasryhmänsä kaikista telepalve- luista. TD, Cégétel Le 7 ja Cégétel Entreprises saivat tarvittavat joulukuussa 1997 ja maaliskuussa 1998 toimiluvat (Ranskan Code des P&T, L 33-1 ja L. 34-1 artikla). Cégétel oli yksi ensimmäisistä vaihtoehtoisista teletoi- minnan harjoittajista, lyhyen E-tunnuksen joka sai operaattorin valintaa varten ja joka alkoi tarjota kauko- liikenteen puhelintoimintapalveluja. Cégétel aloitti kiin- teän verkon kaukoliikennepalvelunsa helmikuussa 1998. B OSAPUOLET CGE, nykyiseltä nimeltään Vivendi, on monialayritys, joka tarjoaa useita erilaisia palveluja: vedenjakelu, jäte- huolto, rakentaminen, kiinteistöpalvelut ja tietoliikenne (multimedia, kaapelitelevisio, televiestintä). Tilikaudella 1996 CGE:n maailmanlaajuinen liikevaihto oli 25 552 miljoonaa ecua ( 165 914 miljoonaa Ranskan frangia), josta televiestintäalan osuus oli 3,6 prosenttia (pääasiassa SFR:n ja TDR:n kautta). CGE ei harjoittanut aiemmin toimintaa kiinteän verkon telemarkkinoilla Ranskassa. BT on perinteinen teletoiminnan harjoittaja Yhdisty- neessä kuningaskunnassa ja toimii nykyisin maailman- laajuisesti. BT:n maailmanlaajuinen liikevaihto oli 31 päivänä maaliskuuta 1997 päättyneellä tilikaudella 14 935 miljoonaa Englannin puntaa (18 352 miljoonaa ecua). BT on enemmistöosakas Concert Communication- sissa, joka tarjoaa kansainvälisille yrityksille lisäarvo- ja parannettuja palveluja. Ennen vuonna 1998 tapahtu- nutta täydellistä vapauttamista BT jo harjoitti yhteisyri- tysten kautta toimintaa useissa Euroopan maissa jo vapautetuilla markkinalohkoilla, kuten matkaviestintä- ja/tai yritysten telepalvelut. Nyt se aloittaa Cégételin toiminnan kiinteän kaltaisten yhteisyritysten kautta 7) 8) 9) 10) 11) 12) verkon puhelinliikenteen markkinoilla useissa näistä maista. BT harjoitti tytäryhtiönsä BT Francen kautta aikaisemmin toimintaa Ranskan vapautetuilla yrityksille suunnattujen telepalvelujen markkinoilla, joilla sillä oli erittäin pieni markkinaosuus (alle [. ] (*). Mannesmann AG on monialaisen teollisuusyhtymän emoyhtiö, jonka maailmanlaajuinen liikevaihto on 34 683 miljoonaa Saksan markkaa (18 163 miljoonaa ecua). Mannesmann AG pyrkii Saksan toiseksi teletoi- minnan yhteisyrityksellään Deutsche Bahnin kanssa. Mannesmann AG on Saksan toinen GSM- matkaviestintäverkko-operaattori. Mannesmann ei toiminut aikaisemmin Ranskan televiestintämarkkinoilla paitsi TDR:stä omistamansa osakkuuden kautta. harjoittajaksi SBCI on SBC Communications Inc:n kokonaan omis- tama tytäryhtiö. SBC on yksi Yhdysvaltojen seitsemästä alueellisesta teletoiminnan harjoittajasta. Se on yksi maailman teleyrityksistä, lähes 114 000 työntekijällään. SBCI ei toiminut aikai- semmin Ranskan televiestintämarkkinoilla paitsi SFR:stä omistamansa 10 prosentin osakkuuden kautta. johtavista monialaisista C ILMOITETTU TOIMENPIDE Ilmoitus koskee tähän toimenpiteeseen liittyviä erilaisia sopimuksia, jotka kaikki on päivätty 14 päivänä touko- kuuta 1997. Tärkeimmät sopimukset ovat osakkaiden sopimus, mallisopimus, puitesopimus ulkomaanliiken- teen alalla harjoitettavasta yhteistyöstä, Concert-jakeluso- pimus sekä puitesopimus Concert-palveluja koskevan verkon tarjoamisesta ja asiakaspalvelusta. Osakkuudet CGE (nykyiseltä nimeltään Vivendi) oli alunperin Cégé- telin ainoa omistaja. Sopimusten tuloksena osapuolet omistavat suoraan tai välillisesti seuraavat osuudet Cégé- telistä: Vivendi 44 prosenttia, BT 26 prosenttia, Mannes- mann AG 15 prosenttia ja SBCI 15 prosenttia. Hallinto Cégételiä johtaa hallitus, jossa on yhdeksän jäsentä (viisi Vivendistä, kaksi BT:stä, yksi Mannesmann AG:stä, yksi SBCI:stä), joista yksi nimetään puheenjohtajaksi. päätettäessä osakkeenomistajien Hallituksen apuna toimii useita erilaisia elimiä, erityisesti johtoryhmä (Executive Committee), jolla on keskeinen yhteisestä rooli kannasta merkittävien strategisten päätösten suhteen, Johtoryhmä muodostuu Cégételin erityisesti toimitusjohtajasta, Cégételin varatoimitusjohtajista ja jokaisen osakkeenomistajan yhdestä edustajasta. Sen puheenjohtajana toimii joko Cégételin toimitusjohtaja tai Vivendin edustaja johtoryhmässä. [. ] (*). (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu merkiten muutetut kohdat hakasulkeilla ja tähdellä. L 218/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 1999 13) 14) 15) 16) 17) Johtoryhmän on määrä toimia yksimielisesti, mutta erimielisyyksien ratkaisemista varten on luotu järjestely. Jos jostakin asiasta ei päästä sopimukseen, asia ratkais- taan hallituksessa (hallituksen ”lopullisessa” kokouksessa) yksinkertaisella tarvittaessa voidaan käyttää veto-oikeutta tai osapuolten erityisiä yksimielisyyttä koskevia oikeuksia. enemmistöllä siten, että Kaikilla osapuolilla on veto-oikeus jos kyseessä on [. ] (*). BT:llä on erityinen veto-oikeus [. ] (*). erityisesti, Osapuolilla on erityisiä hyväksyntää koskevia oikeuksia, joiden perusteella muutamat asiat (erityisesti [. ] (*) edel- lyttävät hallituksen lopullisessa kokouksessa jokaisen osapuolen vähintään yhden edustajan hyväksyntää. Liiketoimintojen laajuus toimii ainoastaan Ranskassa, mukaan lukien Cégétel ja merentakaiset alueet. merentakaiset departementit Osakkaiden sopimuksen 2. 1. 1 artiklan mukaan se ei saa tehdä investointeja infrastruktuuriin Ranskan ulkopuo- lella. ja sen omistamat yritykset tarjoavat useita Cégétel ja ulkomaanliikenteen teletuotteita ja erilaisia koti- -palveluja, joita ovat erityisesti hiljattain vapautetut puhelintoimintapalvelut sekä erilaiset yksityisille loppu- käyttäjille ja yrityksille tarjottavat puheen ja datan siirto- palvelut, Concertin palvelujen jakelu, näiden palvelujen toimittaminen rakentamalla kotimainen verkko ja ylläpi- tämällä sitä ja/tai harjoittamalla yhdysliikennettä muiden operaattoreiden kanssa, kansainväliset palvelut, in- frastruktuuripalvelut, ulkoistaminen ja toiminteiden hallinto sekä Internet-yhteyksien tarjoaminen. Cégételin tavoitteena on noin [. ] (*) markkinaosuus kiinteän verkon ja ulkomaanpuhelintoiminnan alalla vuonna 2006. jatkaa matkaviestintään liittyvien toimintojensa Cégétel kehittämistä Ranskassa. Näitä toimintoja harjoittaa tällä hetkellä Cégételin tytäryhtiö SFR. Kaapelitelevisioverkkojen kautta tarjottava puhelinlii- kenne ei tässä vaiheessa kuulu Cégételin liiketoimintaan, elleivät osapuolet sovi asiasta yksimielisesti. ostajaosapuolena, se valitsee yhden osakkeenomistajista kolmansiin nähden suosituimmuusasemassa olevaksi toimittajaksi, kun tämän osakkeenomistajan tarjoamat ehdot ovat samat tai edullisemmat kuin sellaisen sopi- muksen ehdot, tehdä kolmannen kanssa kaikki asianmukaiset tekijät (hinta, määrä, palvelun laatu jne. ) huomioon ottaen. Vastaavasti osakkeenomistaja valitsee Cégételin toimittajakseen, kun tämän tarjoamat ehdot ovat vähintään yhtä edullisia kuin missä tahansa tarjouksessa, jonka kolmas voisi tehdä. joka voitaisiin kohtuullisesti Periaate suosituimmuusasemassa olevasta toimitta- jasta ja asiakkaasta Cégételin ja BT:n välisessä ulko- maanliikenteessä 19) Cégétel toimii yhteistyössä BT:n kanssa perustuen ”suosi- (selitetään tuimmuusasemassa olevaan toimittajaan” johdanto-osan 18 kappaleessa) ja suosituimmuusase- massa oleviin asiakkaisiin Cégételin kansainvälisen lii- kenteen kehittämiseksi. BT on suosituimmuusasemassa oleva toimittaja Cégételin lähtevää kansainvälistä puhe- linliikennettä välitettäessä edelleen (1). Cégétel on suosi- tuimmuusasemassa oleva toimittaja välitettäessä BT:ltä Ranskaan tulevaa tukkuhintaista kansainvälistä puhelin- liikennettä (2). Cégétel on BT:n suosituimmuusasemassa oleva asiakas lähtevässä tukkuhintaisessa kansainvälisessä puhelinlii- kenteessä: BT tarjoaa Cégételille ehtoja, jotka ovat vähin- tään yhtä edullisia kuin BT:n muille ranskalaisille toimi- luvan haltijoille tarjoamat ehdot. BT on Cégételin suosi- tuimmuusasemassa oleva asiakas tulevien ulkomaanpu- helujen päättämisessä Ranskassa: Cégétel tarjoaa BT:lle ehtoja, jotka ovat vähintään yhtä edullisia kuin Cégételin mille hyvänsä Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimi- valle teletoiminnan harjoittajalle tarjoamat ehdot. Muilla osakkeenomistajilla on mahdollisuus tehdä samankal- taisia järjestelyjä. Concert-jakelusopimus Kilpailukieltolauseke, 20) Osapuolet ovat sopineet osakkaiden sopimuksen 2. 4 artiklassa yksimielisesti, että Cégétel ja sen tytäryhtiöt joiden kautta ne perustavat ja ovat ainoita yksikköjä, harjoittavat jollei passiivista myyntiä koskevista kilpailusäännöistä muuta johdu. Tämän kilpailukieltolausekkeen ulkopuolelle on jätetty tietyt tarkoin määritellyt kansainvälisen teletoiminnan osa-alueet (esimerkiksi [. ] (*)). teletoimintaa Ranskassa, Periaate suosituimmuusasemassa olevasta toimitta- jasta 18) Osakkaiden sopimuksen 6 artiklassa määrätään, että Cégételin ja neljän osakkeenomistajan tai Cégételin ja sen tytäryhtiöiden väliset kaupalliset sopimukset perus- tuvat periaatteeseen suosituimmuusasemassa olevasta toimittajasta. Tämä merkitsee sitä, että Cégételin ollessa jakelijaksi Ranskassa, Cégétel on nimitetty Concertin lisäarvopalvelujen ja tuotteet”) yksinoi- parannettujen palvelujen (”globaalit keudelliseksi ja se lupaa hankkia kaikki tarvitsemansa kyseiset tuotteet BT:ltä. Jos rans- kalainen asiakas vaatii Cégételiä tarjoamaan nimen- omaan muuta globaalia tuotetta kuin Concert-palvelua, johtoryhmälle. Concert-palvelua asiasta koskeva puitesopimus verkon tarjoamisesta ja asiakas- palveluista sisältää määräyksiä, joilla varmistetaan BT:n ja Cégételin verkkojen yhteentoimivuus, jotta Concertin asiakkaille voidaan tarjota saumaton, koko yhteyden kattava hallittu palvelu. Cégétel ei saa tarjota muihin kuin Concertin globaaleihin tuotteisiin liittyviä tukipal- veluja. ilmoitetaan (1) Tässä lähtevällä kappaleessa puhelinliikenteellä tarkoitetaan Ranskasta mihin tahansa maahan lähteviä puheluita ja tulevalla tarkoitetaan mistä tahansa maasta Ranskaan tulevia puheluita. puhelinliikenteellä kansainvälisellä kansainvälisellä (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu merkiten muutetut kohdat hakasulkeilla ja tähdellä. (2) Tukkuhintainen kansainvälinen puhelinliikenne tarkoittaa operaat- torin toiselle operaattorille tarjoamia kansainvälisen puhelinliikenteen peruspalveluja, jotka eivät perustu suhteelliseen palautukseen/tilitys- maksuun. 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/17 D MERKITYKSELLISET MARKKINAT Matkaviestintäpalvelut Tuotemarkkinat 27) 21) 22) 23) Cégétel toimii kaikilla Ranskan televiestintämarkki- noiden lohkoilla sekä kiinteän verkon että matkaviestin- täpalvelujen markkinoilla. Kiinteän verkon telepalvelujen osalta komission vakiin- tunut käytäntö on katsoa asian kannalta merkityksel- listen tuotemarkkinoiden käsittävän kotimaiset ja ulko- maiset puheen ja datan siirtopaivelut ja jakaa ne puheen- välitysmarkkinoihin (jotka koskevat sekä kotitalouksia että yrityksiä) ja datamarkkinoihin (joita pääasiassa käyt- tävät yritykset) sekä edelleen kotimaan ja kansainvälisiin markkinoihin. Tuotemarkkinoiden tarkka rajaus voidaan kuitenkin jättää tässä tapauksessa avoimeksi, koska ehdotettu toimenpide ei aiheuta kilpailuongelmia, vaikka markkinat määriteltäisiin kapeimmalla mahdollisella tavalla. Osapuolet ilmoittavat, että matkaviestinnän markkinat käsittävät kaikki matkapuhelintoiminnan palvelut käyte- tystä standardista riippumatta (analogiset-, GSM-, DCS 1800 -palvelut). Tuotemarkkinoiden tarkka rajaus voidaan kuitenkin jättää tässä tapauksessa avoimeksi, koska ehdotettu toimenpide ei aiheuta kilpailuongelmia, vaikka markkinat määriteltäisiin kapeimmalla mahdolli- sella tavalla. Maantieteelliset markkinat 24) Televiestintäalalla maantieteellisten markkinoiden koko riippuu i) verkon laajuudesta ja peitosta, asiakkaista, jotka voidaan tavoittaa kannattavana tavalla sekä joiden tarpeet myös voidaan täyttää, sekä ii) oikeudellisesta ja sääntelyjärjestelmästä sekä oikeudesta tarjota palveluja. Kiinteän verkon telepalvelut 25) 26) Ottaen huomioon tavallisten kiinteän verkon telepalve- lujen tarjoamista koskevat toimilupa- ja sääntelypuitteet kyseisten palvelujen maantieteellisiä markkinoita on pidettävä kansallisina. Toisaalta Concertin kaltaisten, yrityksille räätälöityjen telepalvelujen kysyntä kattaa vähintään kolmet erilliset maantieteelliset markkinat eli maailmanlaajuiset, rajat ylittävät alueelliset ja kansalliset markkinat (ks. komis- sion päätös 96/546/EY asiassa IV/35. 337 — Atlas, johdanto-osan 12 kappale (1)). (1) EYVL L 239, 19. 9. 1996, s. 23. tiettyä Komissio on aikaisemmin katsonut, että GSM-palvelujen tarjonnan markkinat eurooppalaistuvat, mikä johtuu Euroopassa on yhteisliikennesopimusten että siitä, mahdollistamaa vaihdettavuutta. Osapuolet ilmoittavat, että ottaen huomioon näiden palvelujen tarjoamiseen sovellettavat toimilupa- ja sääntelypuitteet, merkityksellinen maantieteellinen markkina-alue on Ranska. Ne toteavat myös olevan erittäin epätodennä- köistä, että ranskalainen asiakas harkitsi palvelujen hank- kimista korkeiden kansainvälisten yhteisliikennemaksujen vuoksi. Merkityk- sellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi matkaviestinnän osalta, koska johdanto-osan 31 kappaleessa mainittujen kilpailukieltomääräyksiin tehtyjen muutosten vuoksi ilmoitettu toimenpide ei aiheuta kilpailuongelmia. jäsenvaltiosta erityisesti toisesta Osapuolten markkinaosuudet 28) Matkaviestintäpalveluja lukuun ottamatta osapuolten markkinaosuudet kuvailluilla lohkoilla ovat tällä hetkellä erittäin pienet (vuonna 1997 alle [. ] (*). Cégételin tytär- yhtiön SFR:n markkinaosuus Ranskan matkaviestintä- markkinoista on noin 38 prosenttia. Tärkeimmät kilpailijat markkinoilla 29) Useimpien Euroopan maiden tavoin myös Ranskan vakiintuneena teletoiminnan harjoittajalla (eli France Télécomilla) on määräävä asema lähes kaikilla kiinteän verkon kautta tapahtuvan televiestinnän markkinaloh- koilla, mikä johtuu sen aikaisemmasta laillisesta in- palvelumonopolista. Tilaajamäärän frastruktuuri- perusteella laskettuna France Télécomilla on noin 51 prosentin markkinaosuus matkaviestinmarkkinoilla. ja televerkot 30) Moni yritys on aloittanut tai aikoo aloittaa toiminnan Ranskan televiestintämarkkinoilla joko kaikilla markki- nalohkoilla (9 Telecom) tai vain tietyillä lohkoilla: muun muassa puhelintoimintapalvelujen jälleenmyynti (Axis, tai yrityksille suunnatut palvelut Kertel), (WorldCom, Siris, Colt, Omnicom), paikalliset yhteydet (Lyonnaise des Eaux). Heinäkuusta 1998 alkaen on myönnetty 37 toimilupaa televerkkojen ja/tai -palvelujen tarjoamista varten ja 18 toimilupahakemusta on kansal- listen televiranomaisten käsiteltävänä. Seitsemälle télé- operaattorille numerotunnus operaattorin valintaa varten. on myönnetty lyhyt Ranskassa on kolme matkaviestintäpalveluja tarjoavaa operaattoria: France Télécom, SFR ja Bouygues Telécom. (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu merkiten muutetut kohdat hakasulkeilla ja tähdellä. L 218/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 1999 E MUUTOKSET, JOTKA TEHTIIN KOMISSION PUUTUTTUA ASIAAN 81 artiklan 1 kohdan soveltaminen Cégételin uudel- leenjärjestelyyn 35) 36) 37) 31) Komissio ilmoitti osapuolille, että kilpailukieltolausek- keen soveltaminen osakkeenomistajien harjoittamaan GSM-palvelujen markkinointiin ja myyntiin (SIM-kort- tien myyntiin) ei vaikuta yhteensopivalta yhteisön kilpai- lusääntöjen kanssa ottaen huomioon, että yhteisliikenne- sopimukset mahdollistavat GSM-tilaajille operaattorin vaihtamisen jälkeen osapuolet ovat sopineet muuttavansa alkuperäisiä sopi- muksiaan siten, että Vivendiä lukuun ottamatta Cégételin osakkeenomistajat saavat tarjota SIM-kortteja Ranskaan sijoittautuneille loppukäyttäjille, ja sopimuksissa sallitaan lisäksi Cégételin ja sen omistamien yhtiöiden myydä GSM-palveluja (SIM-kortteja) Ranskan ulkopuolella. laajuisesti. Euroopan Tämän F KOLMANSILTA EI SAATU HUOMAUTUKSIA 32) Asetuksen N:o 17 19 artilclan 3 kohdan mukaisen ilmoituksen julkaisemisen jälkeen komissio ei saanut huomautuksia kolmansilta. II OIKEUDELLINEN ARVIOINTI A 81 ARTIKLAN 1 KOHTA 33) 34) Cégétel yhdistää emoyhtiöidensä toiminnan Ranskan telemarkkinoilla sekä kehittää ja tarjoaa uusia palveluja näillä markkinoilla. Toimenpide merkitsee muutoksia emoyhtiöiden rakenteeseen: Vivendi siirtää Cégételiin tytäryhtiönsä, jotka jo toimivat markkinoilla pääasiassa matkaviestinnän ja kaukohaun alalla; lisäksi Cégétel ottaa hoitaakseen suurimman osan BT Francen liiketoi- minnasta. Cégétel on perustettu pysyväksi yritykseksi, mistä on osoituksena muun muassa se, että emoyhtiöt ovat sitou- tuneet siihen rahoituksellisesti erittäin voimakkaasti. Cégétel on Ranskan lainsäädännön mukaisesti perustettu ja rekisteröity ”société anonyme”. Uudelleenjärjestelyn jälkeen Cégételin oman pääoman arvioidaan olevan [. ] (*) Ranskan frangia ja nettorahoitusomaisuuden [. ] (*) Ranskan frangia, sillä on 80 prosentin määräys- valta SFR:ssä ja 100 prosentin määräysvalta TDR:ssä ja Cégétel Entreprisessa. (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu merkiten muutetut kohdat hakasulkeilla ja tähdellä. Asiayhteys Toimenpiteen arvioinnissa on otettava huomioon Ranskan televiestintäalan täydellinen vapauttaminen. France Télécomilla oli 1 päivään tammikuuta 1998 monopoli yleisen puhelintoiminnan alalla, joka on markkinoiden ylivoimaisesti tärkein osa-alue. Ennen kyseistä päivämäärää kilpailevia puheensiirtopalveluja voitiin tarjota ainoastaan suljetuille käyttäjäryhmille ja yksityisten yritysverkkojen kautta. Tämän perusteella toimenpide vaikuttaa kilpailua edistävästi. Cégétel on toimija Ranskan telemarkkinoilla mitä tulee sen uusi toimintaan täyden palvelun teletoiminnan harjoittajana. Ennen uudelleenjärjestelyä se tarjosi ainoastaan matka- viestintäpalveluja SFR:n kautta. Vivendillä ei aiemmin ollut puhelinliikenteen markkinoilla eivätkä BT, SBCI tai Mannesmann toimi- neet täyden palvelun teletoiminnan harjoittajana kansal- listen markkinoittensa ulkopuolella; niiden toiminta Ranskan televiestintämarkkinoilla rajoittui vähäiseen toimintaan jo vapautetuilla markkinalohkoilla. toimintaa kiinteän verkon yksi investoi joita ovat huomattavan suuret Ranskan telepalvelumarkkinat ovat Euroopan suurimmista. Kuten muutkin hiljattain vapautetut tele- markkinat, niille on tunnusomaista markkinoille pääsyn esteet, investoinnit [. ] (*) kiinteän (kuudessa vuodessa Cégétel verkon toimintaan, pääasiassa sen laajentamiseen), nopeasti kehittyvä teknologia ja kaupallinen ympäristö (joiden vuoksi nopeus on markkinoille pääsyn kannalta keskeinen tekijä), vakiintuneen operaattorin France Télé- comin (joka suunnittelee tariffiensa asteittaista alenta- mista) pitkään jatkunut määräävä asema, tarve kehittää vahva tuotemerkki, jotta asiakkaat saataisiin luopumaan uskollisuudestaan France Télécomia kohtaan, sekä yleis- palvelun edellyttämä merkittävä rahoitus. Merkityksellisillä markkinoilla ei ole tällä hetkellä kilpailijoita BT ja SBCI puolestaan ovat muilla kansallisilla markki- noilla vakiintuneita teletoiminnan harjoittajia ja toimivat vapautetuilla markkinalohkoilla tai niillä on osakkuuksia useiden maiden teletoiminnan harjoittajista, vaikka ne eivät olleetkaan aloittaneet toimintaa täyden palvelun teletoiminnan harjoittajina muilla kuin kansallisilla markkinoillaan ennen täydellistä vapauttamista vuonna 1998. Mannesmann AG on uusi tulokas tällä alalla Saksassa ja se on jo aloittanut laajentumisen muiden Euroopan maiden telemarkkinoilla liittoutumien kautta, mutta ennen vuonna 1998 tapahtunutta vapauttamista se ei toiminut kiinteän verkon puhelinpalvelujen markki- noilla. BT ja Mannesmann AG itse asiassa kilpailevat keskenään yhteisyritystensä kautta tietyillä markkinoilla, esimerkiksi Saksassa ja Italiassa. 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/19 38) Ennen ilmoitettua toimenpidettä osapuolet eivät kuiten- kaan kilpailleet merkittävästi toistensa kanssa Ranskan telemarkkinoilla. Niiden toiminta näillä markkinoilla oli erittäin vähäistä (matkaviestintää lukuun ottamatta). Ainoa markkinalohko, joidenkin osapuolten joilla voidaan katsoa kilpailevan tällä hetkellä keskenään, ovat yrityksille tarjottavat telepalvelut, pääasiassa datapal- velut, virtuaaliset yksityiset erillisverkot (VPN). Tällainen kilpailu on kuitenkin ollut hyvin vähäistä, mikä johtuu osapuolten erittäin pienistä markkinaosuuksista ja asemasta: Cégételin France Télécomin määräävästä toiminta näillä markkinoilla oli erittäin vähäistä (sen Si- risissä aiemmin omistaman osakkuuden kautta) ja BT Francen osuus yrityksille tarjottavista telepalveluista oli alle [. ] (*) vuonna 1996. Vuoden 1996 lopussa Cégétel vetäytyi Sirisistä, joka oli Unisourcen kanssa vuonna 1995 perustettu yritys ja joka toimii edelleen yrityksille tarjottavien Ranskassa. telepalvelujen markkinoilla Mannesmann AG:llä ja SBCI:llä ei ollut suoraa toimintaa televiestinnän alalla Ranskassa. 39) Matkaviestintäpalvelujen alalla osapuolia voidaan pitää jos nykyisinä tai mahdollisina kilpailijoina ainoastaan, merkityksellisten markkinoiden olevan Euroopan laajuiset. BT:llä ja Mannesmann AG:llä on osakkuuksia matkapuhelinverkko operaattoreina toimi- vissa yrityksissä eri puolilla Eurooppaa. Cégétel-sopi- mukset eivät muuta emoyhtiöiden ja SFR:n välistä mahdollista kilpailua näillä markkinoilla: sopimukset koskevat vain Ranskan markkinoita, eikä kilpailukielto- lauseke koske SIM-korttien myyntiä (GSM-asiakkaita). katsotaan 42) 43) Mahdollinen kilpailu ei vähene 40) On myös tutkittava, rajoittaako toimenpide mahdollista kilpailua merkityksellisillä markkinoilla. Voidaan katsoa, että emoyhtiöillä oli ja on edelleen tarvittavat taloudel- liset ja tekniset voimavarat päästäkseen näille markki- noille myös erikseen. Luultavasti osapuolet olisivat voineet aloittaa yksinään toiminnan Ranskan telemark- kinoiden ”markkinaraoissa”, mutta ottaen huomioon tarvittavien investointien suuruuden, ne eivät olisi voineet harjoittaa samanlaista kattavaa teletoimintaa kuin Cégétel eivätkä tarjota täydellistä telepalveluvali- koimaa yhtä tehokkaasti. 41) Vaikka BT ja SBCI ovat vakiintuneita teletoiminnan harjoittajia kotimarkkinoillaan, niitä on pidettävä Rans- kassa ja muilla kansallisilla telemarkkinoilla uusina toimijoina hiljattain vapautetuilla kiinteän verkon puhe- jotka ovat ylivoimaisesti lintoiminnan markkinoilla, merkittävin osa markkinoita. 44) (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu merkiten muutetut kohdat hakasulkeilla ja tähdellä. Esimerkiksi voimavaransa yhdistääkseen taloudelliset BT:n, SBCI:n ja Mannesmann AG:n strategiat televies- tinnän alalla ovat Euroopan tai maailmanlaajuiset. BT ja Mannesmann AG kehittävät parhaillaan toimintaa useilla hiljattain vapautetuilla telemarkkinoilla Euroopassa. Ne ovat aloittamassa toimintaa kyseisillä markkinoilla liit- toutumalla paikallisten tai kansainvälisten kumppanien ja kanssa täydentääkseen vahvuuksiaan. sellaisista kumppaneista, joilla on matkaviestintoimilupa ja/tai etuoikeus tietyn verkkoinfrastruktuurin käyttöön, on merkittävää hyötyä. On selvää, että osapuolet eivät voisi noudattaa tällaisia kaikki markkinalohkot kattavia strate- gioita, toiminnan, markkinoilla yksinään, koska se edellyttäisi valtavia taloudellisia liiketoimintasuunnitelmassa voimavaroja. esimerkiksi kiinteän verkon kautta tarjottavien palve- lujen pääomakustannukset arvioidaan kuuden vuoden joista suurin osa käytetään aikana yhteensä [. ] (*), kolmena verkon vuotena pääasiassa ensimmäisenä laajentamiseen. aloittaisivat Cégételin jos ne Cégételin uudelleenjärjestely, jolla on sama päämäärä ja vaikutus kuin uuden yrityksen perustamisella, mahdol- listaa osapuolten vahvuuksien yhdistämisen ja pääsyn France Télécomin vahvasti hallitsemille markkinoille. Osapuolten merkittävä taloudellinen sitoutuminen yhdis- tyneenä niiden laajaan telemarkkinoiden tuntemukseen ja kokemukseen uuden teletoiminnan luomisesta ja harjoittamisesta mahdollistavat Cégételille uusien ja kehittyneempien palvelujen tarjoamisen nopeammin ja edullisemmin kuin mihin osapuolet pystyisivät yksinään. Niiden vahvuudet näyttävät täydentävän toisiaan ja tuovat merkittäviä synergiaetuja: Vivendi on tehnyt Cégételiin suurimman rahallisen sijoituksen yhdessä ty- täryhtiöittensä kanssa, toimintaa matkaviestinnän alalla. BT toi mukanaan yrityksille tar- jottavien telepalvelujen markkinoilla Ranskassa harjoitta- mansa liiketoiminnan, teknisen ja markkinointiasiantun- temuksensa erittäin kehittyneet Concert-palvelut. SBCI:llä on laajaa markkinointiin liittyvää ja kaupallista kokemusta, joka on hankittu yksillä maailman eniten kilpailluilla markkinoilla. Mannesmann AG:llä on koke- musta suurten maanpäällisten verkkojen rakentamisesta ja ylläpidosta, erityisesti rautateiden infrastruktuuriin perustuvien runkoverkkojen osalta. jotka jo harjoittivat ja Cégétel toimii kaikilla markkinalohkoilla, mikä johtaa mittakaavaeduista syntyviin kustannussäästöihin tekni- sellä ja toiminnallisella tasolla. Esimerkiksi Cégételin verkkotoiminnalle, jota se harjoittaa SNCF:n kanssa perustamansa yhteisyrityksen kautta, on hyötyä SFR:Itä tulevasta rakennetuista paikallisista valokuituverkoista ja mahdollisesti Cégételin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Yhdysval- loissa sijaitsevien emoyhtiöiden verkkojen kautta tule- vasta kansainvälisestä liikenteestä. yritysasiakkaille liikenteestä, L 218/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 1999 yksityiset virtuaaliset vahvasti 45) Mahdollinen kilpailu ei katoa myöskään erillisillä mark- kinalohkoilla, joille osapuolet teoriassa olisivat päässeet myös yksinään (kuten datapalvelut tai yrityksille tar- jottavat erillisverkot). Cégétel kilpailee France Télécomin kanssa näillä lohkoilla ja edellisissä johdanto-osan kappaleissa kuvail- tujen etujen vuoksi tehokkaammin kuin luultavasti mihin osapuolet olisivat pystyneet yksinään. Kuten johdanto-osan 30 kappaleessa lisäksi mainitaan, Cégéte- lillä on useita kilpailijoita merkityksellisten markki- noiden jokaisella lohkolla. BT on ainoa Cégétel-liittoutu- massa mukana oleva vakiintunut eurooppalainen teletoi- minnan harjoittaja, ja monista muista teletoiminnan harjoittajista voi tulla liittoutuman kilpailijoita. Päätelmät 46) kuin kanssa harjoittajan puhelinpalvelujen markkinoilla Cégétel pystyy kilpailemaan tehokkaammin vakiintuneen teletoiminnan emoyhtiöt yksinään. Cégételin uudelleenjärjestely ei rajoita nykyistä tai mahdollista kilpailua Ranskan kiinteän verkon kautta (koska tarjottavien osapuolet eivät pääsisi kyseisille markkinoille yksinään) eikä muilla merkityksellisillä telemarkkinoiden lohkoilla (koska Cégétel on varteenotettava kilpailija kyseisillä markkinalohkoilla ja koska siellä on useita muitakin eikä mahdollisilla Euroopan laajuisilla kilpailijoita), matkaviestintäpalvelujen markkinoilla. Siten Cégételin uudelleenjärjestely ei kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. perustamissopimuksen 81 artiklan nojalla erillään Cégé- telin uudelleenjärjestelystä. b) Concert-palvelujen jakelua koskeva yksinoikeus 49) 50) Ennen tätä toimenpidettä BT Francella oli Concert-palve- lujen jakelua koskeva yksinoikeus Ranskassa. Concert- palvelujen jakelua koskevaan yksinoikeuteen liittyvälle yleiselle suunnitelmalle myönnettiin poikkeus komission päätöksellä 94/579/EY (1) asiassa IV/34. 857, BT/MCI. Kyseisessä päätöksessä komissio katsoi, että Concert- palvelujen jakelua koskeva yksinoikeus kuului EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamis- alaan. Sama päätelmä pätee Concert-palvelujen jakelua koskevaan yksinoikeuteen Ranskassa: Cégételin nimeä- minen Concert-palvelujen yksinoikeudelliseksi jakelijaksi kuuluu EY:n perustamissopimuksen 81 Ranskassa artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska sen tavoite tai seuraus on estää näiden palvelujen tuonti muista jäsen- valtioista Ranskaan, mikä voi vaikuttaa kilpailuun yhtei- sössä. Sitä ei myöskään voida pitää yhteisyrityksen uudelleenjärjestelyn kannalta liitännäisenä rajoituksena. 81 artiklan 1 kohdan soveltaminen muihin sopimus- määräyksiin Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan 47) tutkittava, On kilpailua: rajoittavatko seuraavat määräykset 51) — 2. 4 artiklan yleinen kilpailurajoitus, — Cégételille myönnetty yksinoikeus Concert-palvelujen jakelemiseksi Ranskassa, Cégételille asetettu velvoite hankkia kaikki globaalit tuotteensa Concertilta ja kielto Cégételille tarjota muita kuin Concert-palve- luihin liittyviä tukipalveluja, — johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa kuvaillut määräykset suosituimmuusasemassa olevista toimit- tajista ja asiakkaista. a) Kilpailun rajoittaminen 52) 48) Emoyhtiöille asetettu yleinen kilpailukielto on osoitus osakkeenomistajien lujasta sitoutumisesta Cégételiin ja se on Cégételin osakkeenomistajille tae siitä, että kaikki keskittävät voimansa yhteisyrityksen pyrkiessä Ranskan markkinoille. Siltä osin kuin osapuolet säilyttävät nykyisen johdanto-osan 11, 12 ja 13 kappaleessa kuvatun päätäntävaltansa Cégételissä, tämän lausekkeen voidaan katsoa liittyvän Cégételin uudelleenjärjestelyn kautta tapahtuvaan uuden täyden palvelun teletoiminnan harjoittajan perustamiseen ja menestykselliseen toimin- taan Ranskan markkinoilla eikä sitä siten tarkastella EY:n Koska Concert-palvelut ovat luonteeltaan kansainvälisiä ja Cégétel aikoo tulla Ranskan toiseksi täyden palvelun teletoiminnan harjoittajaksi, nämä yksinoikeudellista jakelua koskevat järjestelyt vaikuttavat merkittävästi Ranskan ja muiden jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. c) Suosituimmuusasemassa olevia toimittajia ja asiak- kaita koskevat ehdot Ulkomaanpuheluliikenteen alalla harjoitettavaa yhteis- työtä koskevan puitesopimuksen suosituimmuusase- massa olevaa toimittajaa koskeva järjestely takaa sään- nöllisen ja vakaan ulkomaanliikenteen BT:n ja Cégételin välillä. Suosituimmuusasema, jonka BT antaa CégételiIIe Ranskaan tulevan liikenteen osalta on yksi panoksista, joita BT:ltä edellytetään yhteisyrityksessä. Toisaalta BT oli valmis investoimaan Cégételiin ja siirtämään siihen nykyisen toimintansa Ranskassa vain sillä ehdolla, että se voisi säilyttää synergian Ranskassa ja muissa maissa harjoittamansa toiminnan välillä erityisesti ulkomaanlii- kenteen suhteen. (1) EYVL L 223, 27. 8. 1994, s. 36. 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/21 53) 54) 55) ei anna järjestely ”suosituimmuusasemassa” Tämä olevalle toimittajalle mahdollisuutta tutustua muiden toimittajien tarjouksiin eikä automaattisesti johda tilan- teeseen, jossa suosituimmuusasemassa olevan toimittajan olisi alitettava parempi tarjous. Siten se ei johda hintojen avoimuuteen, mikä syrjii kolmansia toimittajia. Se ei kuitenkaan rajoita hintakilpailua, koska Cégétel voi vapaasti valita toisen toimittajan, tämä tarjoaa paremmat ehdot kuin BT. jos Suosituimmuusasemassa olevaa toimittajaa koskevat periaatteet varmistavat, että BT välittää Yhdistyneessä kuningaskunnassa parhain mahdollisin ehdoin Cégéte- liltä Ranskasta tulevan liikenteen ja vastaavasti Cégétel välittää Ranskassa BT:ltä Yhdistyneestä kuningaskun- nasta tulevan liikenteen parhain mahdollisin ehdoin. Nämä lausekkeet mahdollistavat Cégételin ja sen emoyh- tiöiden välisen yhteistyön Cégételin liiketoiminnan kehit- tämiseksi tulevaisuudessa pienemmin kustannuksin. Komissio päättelee, että kilpailun rajoittamisen osalta nämä määräykset liittyvät Cégételin uudelleenjärjestelyyn eikä niitä arvioida erikseen perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesti. 56) Sama päätelmä voidaan tehdä Cégételin, sen tytäryhti- öiden ja emoyhtiöiden välisestä suosituimmuusasemassa olevaa toimittajaa koskevasta yleisestä periaatteesta, josta määrätään osakkaiden sopimuksen 6 artiklassa. B 81 ARTIKLAN 3 KOHDAN SOVELTAMINEN CONCERT- PALVELUJEN YKSINOIKEUDELLISEEN JAKELUUN RANS- KASSA Tekninen ja taloudellinen kehitys ylläpitää Kun BT nimittää vain yhden jakelijan Ranskassa, sen ei tarvitse liikeyhteyksiä useiden jakelijoiden kanssa, ja jakelun tehostumisen vuoksi yritys voi siten vähentää liiketoiminnan kustannuksia. BT:n on myös helpompi ratkaista Concert-palvelujen jakeluun liittyvät ongelmat ja suojata teollis- ja tekijänoikeutensa. Mahdol- lisuudesta tarjota asiakkaille yksi ainoa yhteyspiste, jossa hoidetaan kaikki tarjottuun palveluun liittyvät kysy- mykset, on tämän kaltaisissa palveluissa kilpailuetua. 57) 58) 59) 60) 61) 62) välillä ja sitä voidaan pitää parhaana tapana kilpailla tehokkaasti France Télécomin kanssa globaalien palve- lujen markkinoilla. Concert-palvelujen jakelun yksinoikeuden myöntäminen Cégételille, mikä on yksi BT:n tärkeimmistä panoksista yhteisyritykseen, kuten edellä korostettiin, täydentää Cégételin asiakkailleen tarjoamaa palveluvalikoimaa ja parantaa sen mahdollisuuksia toimia France Télécomin vakavana kilpailijana (France Télécomilla on GlobalOne- palvelujen jakelun yksinoikeus Ranskassa). Cégételin mahdollistamat mittakaavaedut, jotka maini- taan johdanto-osan 44 kappaleessa, parantavat Concert- palvelujen kilpailukykyä Ranskassa. Cégételillä on enemmän resursseja ja etuja Concert-palvelujen tehok- kaampaan jakeluun kuin mihin BT France pystyi ennen toimenpidettä. Asiakkaille koituva hyöty Ilmoitettujen järjestelyiden kautta BT auttaa Cégételiä tuomaan markkinoille laajan valikoiman kehittyneitä Concert-palveluja ja parantamaan niitä nopeasti ja tehokkaasti. Asiakkaat hyötyvät edellä mainitusta jakelun tehostumisesta, Cégételin tarjoamasta tuesta ja Concert- palvelujen nopeasta saatavuudesta Ranskassa. Telepalve- lujen käyttäjät hyötyvät Concert-palvelujen paremmasta myynninedistämisestä, joka lisää kilpailua Ranskan tele- markkinoiden tällä lohkolla. Cégételille tarjotut yksinoikeudet eivät lisäksi ole abso- luuttisia: BT:tä kuten muitakaan Concert-liittoutuman jäseniä ei kielletä tarjoamasta palvelujaan ranskalaisille asiakkaille, jos kyseiset asiakkaat haluavat niiden palve- luja. Kuten BT/MCI-asiassa tehdyssä päätöksessä tode- taan, Concert-palvelujen mahdolliset käyttäjät ovat yleensä erittäin valistuneita televiestinnän asiakkaita, jotka tarvitsevat rajat ylittäviä palveluja ja joilla on huomattavaa kysyntävoimaa, mikä merkitsee katteisiin kohdistuvia paineita ja voimakasta kilpailua toimittajien välillä. Concert-palvelujen rinnakkaistuonti on siten täysin mahdollista. Välttämätön edellytys Cégételille annettu yksinoikeus helpottaa lisäksi Concert- palvelujen myynninedistämistä ja johtaa markkinoinnin ja jakelun tehostumiseen. Yksinoikeus takaa, että Cégé- telin jakelijan ominaisuudessa tarjoamat tukipalvelut ovat riittävän laadukkaita. Useamman jakelijan nimittä- minen voisi johtaa siihen, että kyseiseen toimintaan ei investoitaisi riittävästi. Myynninedistämisen tehostu- minen piristää kilpailua globaalien palvelujen tarjoajien 63) Concert jakelusopimukseen sisältyvä yksinoikeus on välttämätön edellytys, jotta saavutettaisiin edellä kuvailtu kilpailua edistävä tehokkuus. Yksinoikeus on välttä- mätön, jotta Cégétel voisi keskittää Concert-palveluja koskevan markkinointinsa ja myyntinsä ja siten kilpailla tehokkaasti muiden maailmanlaajuisten telepalvelujen tarjoajien kanssa. L 218/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 1999 64) 65) 66) 67) jolla Cégételiä estetään myymästä Samoin kielto, Concert-palvelujen kanssa kilpailevia palveluja tai tar- joamasta tukipalveluja tällaisille palveluille, on välttämä- töntä, jotta BT voi olla varma siitä, että Cégétel keskittää voimavaransa Concert-palvelujen jakeluun. Lisäksi nämä lausekkeet antavat BT:lle ja Concertille mahdollisuuden suunnitella palvelujen myynti tarkemmin ja pitemmälle tulevaisuuteen ja varmistavat, että jakelijan kysyntään vastataan säännöllisesti. Verkon tarjoamista koskeva puitesopimus, joka on tarkoitettu varmistamaan, että BT:n ja Cégételin verkot ovat yhteentoimivia ja tarjoavat siten Concert-asiakkaalle saumattomasti hallitun koko yhteyden kattavan palvelun, on välttämätön Concert- palvelujen jakelun kannalta Ranskassa. Kuten komissio on todennut globaalien telepalvelujen markkinoilla toimivia yhteisyrityksiä koskevissa aiem- missa päätöksissä (ks. Atlas päätös, johdanto-osan 58 kappale, ja päätös 97/780/EY — Unisource — johdanto- jakelua koskeva yksinoikeus osan 93 kappale) (1), suojelee Concertin emoyhtiöiden teollis- ja tekijänoi- keuksia paremmin kuin muut järjestelyt. Cégételille annetut yksinoikeudet eivät ole absoluuttisia. BT:tä kuten ei muitakaan Concert-liittoutuman jäseniä ei kielletä myymästä ranskalaisille asiakkaille, jos kyseiset asiakkaat haluavat niiden palveluja. Samoin Concert- sallii Cégételin harjoittaa passiivista jakelusopimus myyntiä alueilla, joilla BT tai joku kolmas on valtuutettu Concert-palvelujen jakelija. Kilpailu ei katoa Concert-palvelut kilpailevat muiden globaalien tuot- teiden kanssa, erityisesti GlobalOne-palvelujen kanssa, joita jakelee Ranskassa määräävässä asemassa oleva tele- palvelujen ja -verkkojen tarjoaja France Télécom. Kuten edellä johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, Ranskassa on monia yrityksille kansainvälisiä telepalveluja tarjoavia yrityksiä (esimerkiksi Siris, WorldCom, Colt). Nämä palvelut kilpailevat ainakin osittain Concert-palvelujen kanssa. Useat näistä operaattoreista kehittävät omia verkkojaan. Osapuolet odottavat ainakin lisäarvopalve- lujen osalta kilpailua myös tietokone- ja tietojenkäsittely- yritysten (kuten IBM) ja tietopalveluyritysten (kuten GEIS) taholta. Lisäksi monikansalliset ja muut suuryri- tykset pystyvät usein hoitamaan itse omat yritysverkko- ratkaisunsa. Muissa maissa toimivat Concert-palvelujen jakelijat voivat lisäksi harjoittaa passiivista myyntiä. (1) EYVL L 318, 20. 11. 1997, s. 1. Päätelmät 68) Komissio päättelee Concert-palvelujen jakelua koskevan yksinoikeuden Ranskassa täyttävän kaikki yksittäispoik- keuksen myöntämiselle EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määrätyt edellytykset. C POIKKEUKSEN KESTO 69) Asetuksen N:o 17 8 artiklan nojalla EY:n perustamisso- pimuksen 81 artiklan 3 kohdan nojalla tehtävä päätös on annettava määräajaksi. Asetuksen N:o 17 6 artiklan mukaisesti tällaisen päätöksen voimaantulopäivä ei saa olla ilmoituspäivää aikaisempi. Ottaen huomioon aika, jonka Cégétel tarvitsee saadakseen merkittävän markki- naosuuden yrityksille tarjottavien telepalvelujen markki- noilla Ranskassa ja saadakseen takaisin kiinteään verk- koon tekemänsä investoinnit, nyt käsiteltävässä asiassa voidaan myöntää pitkä poikkeusaika. Päätöksessä myön- nettävä poikkeus on voimassa kymmenen vuotta ilmoi- tuspäivästä alkaen. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Komissiolla ei ole käytettävissään olevien tosiseikkojen perus- teella syytä toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan eikä ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan mukaisesti Cégételin uudelleenjärjestelyä koskevien ilmoitettujen sopimusten suhteen, mukaan lukien liitännäisra- joitukset, jotka koskevat i) osakkaiden sopimukseen sisältyvää kaikkia osapuolia sitovaa yleistä kilpailun rajoittamista, niin kauan kuin kunkin osapuolen suhteellinen päätäntävalta Cégé- telin toiminnassa säilyy ennallaan, suhteessa siihen tilanteeseen, joka kuvataan tämän päätöksen johdanto-osan 11, 12 ja 13 kappaleessa ja ii) määräyksiä suosituimmuusasemassa olevasta toimittajasta ja suosituimmuusasemassa olevasta asiakkaasta. 2 artikla Julistetaan EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ettei EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan eikä ETA-sopi- muksen 53 artiklan 1 kohdan määräyksiä sovelleta Cégételin yksinoikeuteen jaella Concert-palveluja Ranskassa kymmenen vuoden ajan 18 päivästä heinäkuuta 1997 lukien. 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/23 3 artikla Tämä päätös on osoitettu seuraaville: Vivendi SA 52, rue d'Anjou F-75008 Paris British Telecommunications plc 81 Newgate Street London EC1A 7AJ Yhdistynyt kuningaskunta Mannesmann AG Mannesmannufer 2 D-40213 Düsseldorf SBCI Inc 2 Read's Way, Suite 117, Corporate Commons Newcastle Delaware 19720 Yhdysvallat Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: Commission Regulation (EC) No 1044/1999 of 20 May 1999 fixing the maximum export refund on rye in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1746/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye

formats: pdf print

text: L 127/24 EN Official Journal of the European Communities 21. 5. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 1044/1999 of 20 May 1999 fixing the maximum export refund on rye in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1746/98 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/ 95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), and in particular Article 7 thereof, Whereas an invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of rye to all third countries was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 1746/98 (5); Whereas Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any than the tenderer whose bid is equal maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax; to or lower Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 14 to 20 May 1999, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1746/98, the maximum refund on exportation of rye shall be EUR 72,00/t. Article 2 This Regulation shall enter into force on 21 May 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 20 May 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 219, 7. 8. 1998, p. 3


title: Avenir sans frontières : L'Europe pour les jeunes.

eurovoc_concepts:
European Union
educational exchange
environmental protection
job creation
parliamentary election
public health
vocational training
voluntary military service
young person