title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1258/1999, 17. mai 1999, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
aid to agriculture
common agricultural policy

text: 414 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd 31999R1258 26. 6. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 160/103 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1258/1999, 17. mai 1999, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37, (4) komisjon vastutab fondi haldamise eest ning fondi komitee raames on liikmesriikide ja komisjoni vahel ette nähtud tihe koostöö; võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (3) võttes arvesse kontrollikoja arvamust (4) ning arvestades, et: (1) (2) määrusega nr 25 ühise põllumajanduspoliitika rahasta- mise kohta (5) asutas nõukogu Euroopa Põllumajanduse Arendus- “fond”), mis moodustab osa Euroopa ühenduste üldeelarvest; kõne- aluse määrusega on ette nähtud põhimõtted, mida peaks kohaldama ühise põllumajanduspoliitika suhtes; Tagatisfondi (edaspidi ja on standarditud ühtse turu etapis, pidades silmas asjaolu, et hinnasüs- teemid ja põllumajanduspoliitikat korraldab ühendus, vastutab rahaliste tagajärgede eest ühendus; kooskõlas määruse nr 25 artikli 2 lõikes 2 sätestatud põhimõttega peaks eksporditoetusi kolmanda- tesse riikidesse eksportimisel, sekkumisi põllumajandus- turgude tasakaalustamiseks, maaelu arendamise meet- meid, otsuses juuni 90/424/EMÜ (veterinaariaalaste kulutuste kohta (6)) sätes- tatud veterinaariaalaseid erimeetmeid, ühise põllumajan- duspoliitika kohta teabe andmise meetmeid ja teatavaid hindamisi rahastama fondi tagatisrahastu, et saavutada asutamislepingu artikli 33 lõikes 1 sätestatud eesmärgid; nõukogu 1990. aasta 26. (3) fondi arendusrahastu peaks rahastama teatavate maaelu arendamise meetmetega seotud kulutusi arengus maha- jäänud piirkondades ning ühenduse algatusega seotud kulutusi maaelu arendamisel; (1) EÜT C 170, 4. 6. 1998, lk 83. (2) 6. mail 1999 esitatud arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (3) EÜT C 407, 28. 12. 1998, lk 222. (4) EÜT C 401, 22. 12. 1998, lk 3. (5) EÜT L 30, 20. 4. 1962, lk 991/60. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 728/70 (EÜT L 94, 28. 4. 1970, lk 9). (6) EÜT L 224, 18. 8. 1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 94/370/EÜ (EÜT L 168, 2. 7. 1994, lk 31). (5) (6) täitma täielikult fondi tagatisrahastu kulutuste kontrollimise eest vastu- tavad eelkõige liikmesriigid, mis määravad asutused ja organid, mis on volitatud kulutusi tegema; liikmesriigid peavad selle ülesande ja tõhusalt; komisjon, kes vastutab ühenduse eelarve täitmise eest, peab kontrollima tingimusi, mille alusel maksed ja kont- rollimised on tehtud; komisjon võib rahastada üksnes neid kulutusi, mille tingimused pakuvad kõiki vajalikke tagatisi ühenduse eeskirjade järgimiseks; ühenduse kulu- tuste detsentraliseeritud juhtimissüsteemi puhul on oluline, et komisjonil kui rahastamise eest vastutaval asutusel on õigus ja võimalus kontrollida kulutuste juhti- mist, kui ta peab seda vajalikuks, ning seda, et liikmesrii- kide ja komisjoni vahel oleks täielik ja tõhus vastastikune koostöö ja läbipaistvus; raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel võib komisjon mõistliku aja jooksul üldises raamatupida- mises tagatisrahastu poolt rahastatavad kogukulutused kindlaks määrata vaid sel juhul, kui ta on piisavalt veen- dunud, et siseriiklik kontroll on piisav ja läbipaistev, ning kui makseasutused tõendavad enda esitatud maksetaot- luste seaduslikkust ja nõuetekohasust; seepärast tuleks sätestada, et liikmesriigid akrediteerivad makseasutused; liikmesriikides standardite järjepidevuse tagamiseks annab komisjon juhised kohal- datavate kriteeriumide kohta; seepärast peaks olema sätestatud, et rahastada tuleks üksnes liikmesriikide poolt akrediteeritud makseasutuste lisaks sellele tuleks riikliku kontrolli läbipaistvuse tagamiseks, eriti kulutuste lubamise, tõendamise ja maksekorra osas, vajaduse korral piirata asutuste ja organite arvu, kellele sellised kohustused on delegeeritud, võttes arvesse iga liikmesriigi põhiseaduslikku korda; akrediteerimisel nõutavate tehtud kulutusi; 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 415 (7) (8) vahendite detsentraliseeritud ühenduse juhtimisega kaasneb mitmete makseasutuste nimetamine, eriti pärast ühise põllumajanduspoliitika reformi; kui liikmesriik akrediteerib rohkem kui ühe makseasutuse, peab ta määrama ühe kontaktasutuse, et tagada rahaliste vahen- dite juhtimise järjepidevus, koostöö komisjoni ja mitme akrediteeritud makseasutuse vahel ning see, et komisjoni nõutud teave makseasutuste tegevuse kohta oleks kiiresti kättesaadav; (11) tuleb võtta meetmed eeskirjade eiramise tõkestamiseks ja eiramiste käsitlemiseks ning eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel kaotatud summade sissenõudmiseks; tuleb kindlaks määrata rahaline vastutus eeskirjade eira- mise või hooletuse eest; (12) ühenduse kulutused peavad olema range järelevalve all; lisaks liikmesriikide enda algatusel teostatud järelevalvele, mis on põhiline, tuleks ette näha kontrollimised komis- joni ametnike poolt ja nende õigus saada liikmesriikidelt abi; liikmesriigid peavad rahalisi vahendeid hankima vastavalt oma väljamakseasutuste vajadustele, kuna komisjon teeb ettemakseid väljamakseasutuste tehtud kulutuste kirjen- damise alusel; maaelu arendamise meetmete raames tuleks programmi rakendamiseks ette näha tegelikud ettemaksed; kõnealuseid ettemakseid tuleks käsitleda vastavalt võrdlusperioodil tehtud kulutuste ettemaksete jaoks moodustatud finantsmehhanismidele; (13) komisjonile saadetava teabe kogumisel tuleb võimalikult palju kasutada infotehnoloogiat; kontrollide teostamisel peab komisjonil olema täielik ja kohene juurdepääs nii failides hoitavale dokumentidena kui elektroonilistes teabele kulutuste kohta; (14) ühenduse rahastamise ulatuse tõttu on vaja Euroopa finantsaruannete Parlamenti kaudu teavitada; ja nõukogu korrapäraselt (9) tuleks vastu võtta kahte liiki otsused, millest ühed on seotud fondi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega ning teised järelduste, sealhulgas tegemise kohta kulutuste ühenduse eeskirjadele vastavuse kontrollimise tulemuste põhjal; rahastamiskorrektsioonide (15) (16) (10) ja sellest kontrollimine nõuetekohasuse tulenevad raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmi- sega seotud otsused ei ole seega enam seotud eelarve täitmisega asjaomasel majandusaastal; tuleb kindlaks määrata maksimaalne ajavahemik, mille kohta tehakse järeldused nõuetekohasuse kontrolli põhjal; kuna maaelu arendamise meetmed on mitmeaastased, ei saa nimetatud maksimaalset ajavahemikku siiski kohaldada; finantshalduse lihtsustamiseks on soovitav viia fondi rahastamisperiood lähemale asutamislepingu artikli 272 lõikes 1 sätestatud majandusaastale; selle tegevuse puhul peab olema selge ülevaade hetkel saadaolevatest vahendi- test asjaomase majandusaasta lõpuni; seepärast tuleks ette näha, et komisjonil on vajalikud volitused fondi rahastamisperioodi kohandamiseks, kui järele on jäänud piisavalt saadaolevaid eelarvelisi vahendeid; põllumajanduspoliitika aprilli 1970. käsitlevat ühise nõukogu 21. (EMÜ) nr 729/70 (1) on mitmel puhul oluliselt muudetud; nüüd, kui on tehtud uusi muudatusi kõnealusesse määrusesse, on olukorra selgitamiseks soovitav kõnealuseid sätteid uuendada, rahastamist aasta määrust (1) EÜT L 94, 28. 4. 1970, lk 13. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 1287/96 (EÜT L 125, 8. 6. 1996, lk 1). 416 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Sekkumisi põllumajandusturgude 2. tasakaalustamiseks, mida teostatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele põllumajan- dusturgude ühise korralduse raames, rahastatakse artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt. Artikkel 1 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond (edas- 1. pidi “fond”) moodustab osa Euroopa ühenduste üldeelarvest. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud 3. häälteenamusega vajalikus ulatuses vastu lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmete rahastamise korra. See hõlmab kahte rahastut: — tagatisrahastu, — arendusrahastu. 2. Tagatisrahastu rahastab: Artikkel 3 1. Väljaspool eesmärgi 1 programmi vastavalt ühenduse eeskirjadele võetud maaelu arendamise meetmed rahastatakse artikli 1 lõike 2 punkti c kohaselt. a) eksporditoetusi kolmandatesse riikidesse eksportimisel; b) sekkumisi põllumajandusturgude tasakaalustamiseks; ja Vastavalt ühenduse eeskirjadele võetud veterinaar- 2. taimetervisemeetmed rahastatakse artikli 1 lõike 2 punkti d kohaselt. c) maaelu arendamise meetmeid, mis ei kuulu eesmärgi 1 programmidesse, välja arvatud ühenduse algatus maaelu arendamisel; Vastavalt ühenduse eeskirjadele võetud teabemeetmed ja 3. hindamised rahastatakse artikli 1 lõike 2 punkti e kohaselt. d) teatavate veterinaarmeetmete, veterinaariaalaste kontroll- meetmete, kontrolli programmide (veterinaarmeetmete) ning taimetervisemeet- metega seotud ühenduse rahalist toetust; loomahaiguste likvideerimise ja Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse 4. vastu artiklis 13 sätestatud korras. e) ühisest põllumajanduspoliitikast teavitamistegevust ja fondi tagatisrahastu poolt rahastatavate meetmete hindamistege- vust. Artikkel 4 Arendusrahastu rahastab maaelu arendamise meetmeid, 3. mis ei ole hõlmatud lõike 2 punktiga c. 1. Iga liikmesriik edastab komisjonile: Fond ei kata halduskulude ja personaliga seotud kulutusi, 4. mida kannavad liikmesriigid ja fondist abi saajad. a) lõigetes 2 ja 3 osutatud kulutuste maksmiseks akrediteeritud asutuste ja organite (edaspidi “makseasutused”) andmed; Artikkel 2 b) kui on akrediteeritud rohkem kui üks makseasutus, siis asutuse või organi andmed, mis vastutab komisjonile edasta- tava teabe kogumise ja saatmise eest ning ühenduse eeskir- jade ühtlustatud kohaldamise edendamise eest (edaspidi “kooskõlastusasutus”). Eksporditoetused kolmandatesse riikidesse eksportimisel, 1. mida antakse kooskõlas ühenduse eeskirjadega põllumajandus- turgude ühise korralduse raames, rahastatakse vastavalt artikli 1 lõike 2 punktile a. 2. Makseasutused on liikmesriikide asutused ja organid, mis annavad piisavad tagatised maksete suhtes aladel, mille eest nad vastutavad, et: 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 417 a) nõuete vastuvõetavust ja vastavust ühenduse eeskirjadele kontrollitakse enne makse lubamist; Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse 8. vastu artiklis 13 sätestatud korras. b) tehtud maksed on õigesti ning täielikult raamatupidamises kirjendatud ja c) vajalikud dokumendid on esitatud ühenduse eeskirjades sätestatud aja jooksul ja vormis. Artikkel 5 3. Makseasutused peavad alles hoidma tehtud makseid tõendavad dokumendid ja ettenähtud haldus- ja füüsilist kont- rolli käsitlevad dokumendid. Kui asjakohaseid dokumente hoitakse kulutuste lubamise eest vastutavates asutustes, peavad kõnealused asutused edastama makseasutustele aruanded tehtud kontrollimiste arvu, sisu ja nende tulemusel võetavate meetmete kohta. Ühendus võib rahastada üksnes akrediteeritud makse- 4. asutuste tehtud kulutusi. Võttes arvesse oma põhiseaduslikku ja institutsionaalset 5. ülesehitust, piirab iga liikmesriik akrediteeritud makseasutuste arvu vajaliku miinimumini, et teha artiklites 2 ja 3 osutatud kulutused rahuldavates haldus- ja arvestustingimustes. Iga liikmesriik edastab komisjonile kõnealuste makse- 6. asutuste kohta järgmised andmed: 1. Artiklites 2 ja 3 osutatud kulutuste katmiseks vajalikud rahalised vahendid annab komisjon liikmesriikidele ettemakse- tena võrdlusperioodil tehtud kulutuste põhjal. Artikli 3 lõikes 1 osutatud maaelu arendamise meetmete raames rakendatavate programmide jaoks võib komisjon teha ettemakseid, kui kõnealused programmid on heaks kiidetud, ning neid käsitatakse ettemakse otsuse tegemise kuule järgneva kuu esimesel päeval tehtud kulutustena. 2. Kui tehtud kulutuste eest on ettemaksed tehtud, hangib liikmesriik kulutuste jaoks vajalikud vahendid vastavalt oma akrediteeritud makseasutuste vajadustele. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse 3. vastu artiklis 13 sätestatud korras. a) nende nimetused ja põhikirjad; Artikkel 6 b) haldus-, arvestus- ja sisekontrollitingimused, mille kohaselt maksed tehakse vastavalt ühenduse eeskirjadele ühise põllu- majanduspoliitika raames; 1. Liikmesriigid edastavad korrapäraste ajavahemike tagant komisjonile järgmise teabe akrediteeritud makseasutuste ja kooskõlastusasutuste kohta ning fondi tagatisrahastu rahastatud tehingute kohta: c) volikirja. Komisjoni teavitatakse viivitamata kõikidest muutustest nendes andmetes. a) aruanded kulutuste ja rahaliste vajaduste prognooside kohta; b) raamatupidamise aastaaruanded koos raamatupidamisarves- tuste kontrollimiseks ja heakskiitmiseks vajaliku teabega ning tõendi edastatud raamatupidamisaruannete ühtsuse, täpsuse ja õigsuse kohta. 7. Kui akrediteeritud makseasutus ei täida ühte või mitut akrediteerimise tingimust, võetakse volitused ära, välja arvatud juhul, kui makseasutus teeb vajalikud kohandused tähtaja jooksul, mis määratakse vastavalt probleemi tõsidusele. Asja- omane liikmesriik teavitab sellest komisjoni. Käesoleva artikli ning eelkõige lõike 1 punktis b osutatud 2. raamatupidamisaruannete tõendit käsitlevate artiklite üksikasja- likud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 13 sätestatud korras. 418 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Artikkel 7 Komisjon hindab väljajäetavaid summasid, arvestades eelkõige avastatud mittevastavuse astet. Komisjon võtab arvesse rikku- mise olemust ja raskust ning ühenduse rahalist kahju. Komisjon võtab pärast 1. vastu lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud otsused. fondikomiteega konsulteerimist Rahastamisest keeldumine ei või hõlmata: Komisjon teeb igakuiste ettemaksete kohta otsuse akredi- 2. teeritud makseasutuste tehtud kulutuste põhjal. a) artiklis 2 osutatud kulutusi, mis on tehtud varem kui 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomases liikmes- riigis tehtud kontrollimiste tulemuste kohta; Oktoobrikuu kulutused kantakse oktoobrikuu arvele, kui need on tehtud 1. oktoobrist kuni 15. oktoobrini, ning novembrikuu arvele, kui need on tehtud 16. oktoobrist kuni 31. oktoobrini. Ettemaksed tehakse liikmesriigile hiljemalt teise kulutuste tege- mise kuule järgneva kuu kolmandal tööpäeval. b) artiklis 3 osutatud meetmete või tegevusega seotud kulutusi, mille eest lõplik makse varem kui 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teadet asjaomases liikmesriigis tehtud kontrollimiste tulemuste kohta. tehti Viiendat lõiku ei kohaldata siiski rahaliste tagajärgede suhtes, mis tulenevad: Võib teha ka lisaettemakseid, teavitades fondikomiteed järg- misel konsultatsioonil. a) artikli 8 lõikes 2 osutatud rikkumistest; 3. Komisjon kontrollib ja kiidab heaks makseasutuste raamatupidamisarvestuse artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud teabe põhjal enne asjaomasele majandusaastale järgneva aasta 30. aprilli. Otsus raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta käsitleb esitatud aruannete ühtsust, täpsust ja õigsust. Otsus ei piira hilisema otsuse vastuvõtmist vastavalt lõikele 4. b) riiklikest toetustest või suhtes on algatatud asutamislepingu artiklites 88 ja 226 osutatud menetlus. rikkumistest, mille 5. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 13 sätestatud korras. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige artikli 5 lõikes 1 ja käesoleva artikli lõigete 2, 3 ja 4 teises lõigus osutatud ettemaksete käsitlemist ning nimetatud lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud otsustega seotud menet- lusi. 4. Komisjon otsustab kulutused artiklites 2 ja 3 osutatud ühenduse rahastamisest välja jätta, kui ta avastab, et kulutused ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. Artikkel 8 Enne kui otsustatakse rahastamisest keelduda, teavitatakse kirja- likult komisjoni poolsete kontrollimiste tulemustest ja asja- omase liikmesriigi vastustest ning seejärel püüavad pooled jõuda kokkuleppele võetavate meetmete suhtes. Kui kokkuleppele ei jõuta, võib liikmesriik enne rahastamisest keeldumise otsust asjakohaste seisukohtade kaalumise eesmärgil taotleda nelja kuu jooksul menetluse algatamist, mille tule- mused esitatakse aruandes, mis saadetakse komisjonile kontrol- limiseks. Kooskõlas siseriiklike õigus- ja haldusnormidega võtavad 1. liikmesriigid meetmed, mis on vajalikud, et: a) tagada fondist rahastatavate tehingute tegelik toimumine ja nõuetekohane teostamine; b) tõkestada ja käsitleda eeskirjade eiramist; c) hüvitada eeskirjade kaotatud summasid. eiramise või hooletuse tagajärjel 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 419 Liikmesriigid teatavad komisjonile selleks võetud meetmetest, eriti haldus- ja kohtumenetluste käigust. b) kas nõutavad tõendavad dokumendid on olemas ja koos- kõlas fondist rahastatavate tehingutega; 2. Kui summasid ei hüvitata täielikult, kannab ühendus eeskirjade eiramisest või hooletusest tulenevad rahalised taga- järjed, välja arvatud juhul, kui eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärgede põhjustajateks on liikmesriikide haldus- või muud organid. c) tingimusi, mille alusel fondist rahastatavaid tehinguid teosta- takse ja kontrollitakse. Komisjon teatab kontrolli teostamisest õigeaegselt asjaomasele liikmesriigile või liikmesriigile, mille territooriumil see toimub. Asjaomase liikmesriigi ametnikud võivad kontrollis osaleda. Hüvitatud summad makstakse akrediteeritud makseasutustele, kes arvavad need maha fondist rahastatavatest kulutustest. Hüvitatud või hiljem makstud summadelt makstakse fondile intressi. ja liikmesriigi nõusolekul Komisjoni nõudel teostavad käes- olevas määruses nimetatud tehingutega seotud kontrollimisi või uurimisi kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused. Komisjoni ametnikud võivad samuti osaleda. Nõukogu sätestab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud 3. häälteenamusega käesoleva artikli üldised rakenduseeskirjad. Kontrolli tõhustamiseks võib komisjon asjaomaste liikmesrii- kide nõusolekul kaasata nende riikide haldusasutusi teatavates kontrollides või uurimistes. Artikkel 9 1. Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu fondi nõuetekohaseks tööks vajaliku teabe ja võtavad kõik asja- kohased meetmed, et hõlbustada järelevalvet, mida komisjon võib ühenduse rahastamise korraldamise raames vajalikuks pidada, kaasa arvatud kontrollimine kohapeal. Liikmesriigid edastavad komisjonile õigus- ja haldusnormid, mille nad on vastu võtnud ühise põllumajanduspoliitikaga seotud ühenduse õigusaktide kohaldamiseks, kui neil aktidel on fondi jaoks rahalised tagajärjed. ja haldusnormidega teostatavat Ilma et see piiraks liikmesriikide poolt kooskõlas siseriik- 2. like õigus- järelevalvet või asutamislepingu artikli 248 sätete kohaldamist või asutamisle- pingu artikli 279 punkti c põhjal korraldatud kontrolli kohalda- mist, on volitatud esindajatel, kelle komisjon on määranud teos- tama kontrolli kohapeal, juurdepääs raamatupidamis- ja kõiki- dele muudele dokumentidele, sealhulgas elektrooniliselt loodud või säilitatud teabele, mis on seotud fondist rahastatavate kulu- tustega. Nõukogu sätestab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud 3. häälteenamusega vajalikus ulatuses käesoleva artikli üldised rakenduseeskirjad. Artikkel 10 Enne iga aasta 1. juulit esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule finantsaruande fondi haldamise kohta eelnenud majandusaastal ning eelkõige fondi vahendite olukorra, kulu- tuste laadi ja ühenduse rahastamise saavutamise tingimuste kohta. Artikkel 11 Euroopa Põllumajanduse Arendus- (edaspidi “fondikomitee”) abistab komisjoni vastavalt artiklite 12–15 sätetele. ja Tagatisfondi komitee fondi haldamisel Eelkõige võivad nad kontrollida: a) kas haldustavad on kooskõlas ühenduse eeskirjadega; Fondikomitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest. Iga liikmesriik on fondikomitees esindatud kõige rohkem viie ametnikuga. Fondikomitee eesistujaks on komisjoni esindaja. Artikkel 12 420 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Artikkel 13 2. Fondikomitee võib uurida kõiki teisi küsimusi, mille tema eesistuja on talle suunanud kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel. Kui 1. suunab fondikomitee eesistuja omal algatusel või esindaja taotluse korral küsimuse komiteele. tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, liikmesriigi Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete 2. eelnõu. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtudes küsimuse kiireloomuli- susest. Arvamus võetakse vastu asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 komisjoni ettepanekul nõukogu poolt vastuvõtmisele kuuluvate otsuste kohta sätestatud häälteenamusega. Liikmesrii- kide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. 3. a) Komisjon võtab vastu meetmed, mida kohaldatakse viivi- tamata. Fondikomiteed teavitatakse korrapäraselt fondi tegevustest. Artikkel 15 Fondikomitee kutsub kokku eesistuja. Komisjon tagab fondikomiteele sekretariaaditeenused. Fondikomitee sätestab ise oma töökorra. b) Kui meetmed ei ole fondikomitee esitatud arvamusega kooskõlas, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule. Sellisel juhul: 1. Määrus (EMÜ) nr 729/70 tunnistatakse kehtetuks. — ei või komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamist edasi lükata rohkem kui ühe kuu võrra alates teata- mise kuupäevast, 2. Viiteid lõikega 1 kehtetuks tunnistatud määrusele käsita- takse viidetena käesolevale määrusele ning loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile. Artikkel 16 — võib nõukogu eelmises taandes osutatud tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega võtta vastu teistsuguse otsuse. Artikkel 17 Artikli 15 kolmas lõik ja otsuse 90/424/EMÜ artikkel 40 tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 14 Artikkel 18 1. Fondikomiteega konsulteeritakse: a) juhul, kui selline konsulteerimine on ette nähtud; Meetmed määruses (EMÜ) nr 729/70 sätestatud korralt käes- oleva määrusega kehtestatud korrale ülemineku hõlbustamiseks võetakse vastu artiklis 13 sätestatud korras. b) järgmiseks majandusaastaks komisjoni prognoosi ja vajaduse korral lisaprognoosi kantavate fondi vahendite hindamiseks; Artikkel 19 c) nõukogule esitatavate fondi käsitlevate aruannete projektide osas. Komisjon võib artiklis 13 sätestatud korras tunnistada kehte- tuks artikli 7 lõike 2 esimese lause, kui fondi tagatisrahastule 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 421 omistatud eelarvelised vahendid, mis on asjaomase majandus- aasta lõpus saadaval, võimaldavad fondil rahastada lisakulutusi, mis tulenevad kokkuhoiust kõnealusel majandusaastal. Kui komisjon seda õigust kasutab, võib ta sama korra alusel meet- mete puhul, mida hakatakse kohaldama 16. kuni 31. oktoobril (kaasa arvatud), maksmise alguskuupäeva kuni 1. novembrini edasi lükata. Artikkel 20 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. suhtes. jaanuarist 2000 tehtud kulutuste Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. mai 1999 Nõukogu nimel eesistuja K. -H. FUNKE 422 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd LISA VASTAVUSTABEL Määrus (EMÜ) nr 729/70 Käesolev määrus Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõike 2 punktid a ja b Artikli 1 lõike 2 punktid a ja b Artikli 1 lõige 4 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 3 Artikli 1 lõige 4 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 3 – Artikli 4 lõike 1 punkti a esimene lõik Artikli 4 lõike 1 punkt a Artikli 4 lõike 1 punkti a teine lõik Artikli 4 lõike 1 punkti a kolmas lõik Artikli 4 lõige 2 Artikli 4 lõige 3 Artikli 4 lõike 1 punkti b esimene lõik Artikli 4 lõike 1 punkt b Artikli 4 lõike 1 punkti b teine lõik Artikli 4 lõige 2 Artikli 4 lõige 3 Artikli 4 lõige 4 Artikli 4 lõige 4 Artikli 4 lõige 5 Artikli 4 lõige 6 Artikli 4 lõige 7 Artikli 4 lõike 5 esimene lause Artikli 5 lõike 1 esimene lõik Artikli 4 lõike 5 teine lause Artikli 5 lõige 2 Artikli 4 lõige 6 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõike 2 punkt a Artikli 5 lõike 2 punkt b Artikli 5 lõike 2 punkt c Artikkel 5a Artikkel 6 Artikkel 6a Artikkel 6b Artikkel 6c Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikli 4 lõige 8 ja artikli 5 lõige 3 Artikli 6 lõige 1 Artikli 7 lõige 2 Artikli 7 lõige 3 Artikli 7 lõige 4 – – – – – – Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 423 Määrus (EMÜ) nr 729/70 Käesolev määrus Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 12 – Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 –


title: 1999/347/ΚΕΠΠΑ: Απόφαση του Συμβουλίου, της 17ης Μαΐου 1999, για την κατάργηση της κοινής θέσης 98/614/ΚΕΠΠΑ σχετικά με τη Νιγηρία

eurovoc_concepts:
Nigeria
democracy
head of State
international sanctions
presidential election

formats: html pdf print

text: 28. 5. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 133/5 APOVASG TOU SULBOUKIOU tgr 17gr La(cid:155)ou 1999 cia tgm jat(cid:145)qcgsg tgr joim(cid:147)r h(cid:146)sgr 98/614/JEPPA swetij(cid:145) le tg Micgq(cid:148)a (1999/347/JEPPA) TO SULBOUKIO TGS EUQYPA(cid:136)JGS EMYSGS, (cid:130)womtar up(cid:149)xg tg sumh(cid:147)jg cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) (cid:130)mysg, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 15, Ejtil(cid:150)mtar: (1) (2) (3) (cid:149)ti, stir 30 Ojtybq(cid:148)ou 1998, to Sulbo(cid:151)kio em(cid:146)jqime tgm joim(cid:147) h(cid:146)sg 98/614/JEPPA (1), swetij(cid:145) le tg Micgq(cid:148)a· (cid:149)ti, stir 29 La(cid:155)ou 1999, ha amak(cid:145)bei jah(cid:147)jomta (cid:146)mar pokitij(cid:149)r jai dglojqatij(cid:145) ejkecl(cid:146)mor pq(cid:149)edqor stg Micgq(cid:148)a, jai ha swglatishe(cid:148) jub(cid:146)qmgsg ap(cid:149) pokitijo(cid:151)r· (cid:149)ti, jat(cid:145) sum(cid:146)peia, ha pkgqyho(cid:151)m oi pqo(cid:153)poh(cid:146)seir pou e(cid:148)wei h(cid:146)sei to Sulbo(cid:151)kio stir 30 Ojtybq(cid:148)ou 1998, cia tgm (cid:145)qsg tym up(cid:149)koipym juq(cid:150)seym pou e(cid:148)wam epibkghe(cid:148) stg Micgq(cid:148)a, APOVASIFEI TA ENGS: G joim(cid:147) h(cid:146)sg 98/614/JEPPA jataqce(cid:148)tai ap(cid:149) tgm 1g Ioum(cid:148)ou 1999. (cid:129)qhqo 1 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg dglosie(cid:151)etai stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da. (cid:129)qhqo 2 Bqun(cid:146)kker, 17 La(cid:155)ou 1999. Cia to Sulbo(cid:151)kio O Pq(cid:149)edqor J. FISCHER (1) EE L 293 tgr 31. 10. 1998, s. 77


title: Rådets förordning (EG) nr 1251/1999 av den 17 maj 1999 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
oleaginous plant
producer organisation
regional aid
seed flax

text: 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/1 I (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering (cid:228)r obligatorisk) R(cid:138)DETS F(cid:214)RORDNING (EG) nr 1251/1999 av den 17 maj 1999 om uppr(cid:228)ttande av ett st(cid:246)dsystem f(cid:246)r producenter av vissa jordbruksgr(cid:246)dor EUROPEISKA UNIONENS R(cid:138)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:214)RORDNING 3. Efter 1992 (cid:229)rs reform av den gemensamma jord- brukspolitiken har balansen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r- b(cid:228)ttrats avsev(cid:228)rt. med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artiklarna 36 och 37 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag (1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), 4. Arealuttag enligt det st(cid:246)dsystem f(cid:246)r producenter av vissa jordbruksgr(cid:246)dor, som (cid:229)r 1992 inf(cid:246)rdes i kombination med en s(cid:228)nkning av interventions- priset, har bidragit till att produktionen har kun- nat h(cid:229)llas under kontroll, samtidigt som (cid:246)kad priskonkurrens har medf(cid:246)rt att betydande extra spannm(cid:229)lskvantiteter har anv(cid:228)nts p(cid:229) hemma- marknaden, huvudsakligen till foder. med beaktande av Ekonomiska och sociala kommit- te´ns yttrande (3), 5. med beaktande av Regionkommitte´ns yttrande (4), med beaktande av Europeiska revisonsr(cid:228)ttens ytt- rande (5), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. 2. Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken (cid:228)r att n(cid:229) de m(cid:229)l som anges i artikel 33 i f(cid:246)r- draget, med h(cid:228)nsyn till marknadssituationen. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en b(cid:228)ttre balans p(cid:229) markna- den inf(cid:246)rdes en ny st(cid:246)dordning genom r(cid:229)dets f(cid:246)r- ordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om uppr(cid:228)ttande av ett st(cid:246)dsystem f(cid:246)r producen- ter av vissa jordbruksgr(cid:246)dor (6). (1) EGT C 170, 4. 6. 1998, s. 4. (2) Yttrandet avgivet den 6 maj 1999 ((cid:228)nnu ej offentliggjort i EGT). (3) EGT C 284, 14. 9. 1998, s. 55. (4) EGT C 93, 6. 4. 1999, s. 1. (5) EGT C 401, 22. 12. 1998, s. 3. (6) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 12. F(cid:246)rordningen senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1624/98 (EGT L 210, 28. 7. 1998, s. 3). St(cid:246)det enligt det system som inf(cid:246)rdes 1992 b(cid:246)r beh(cid:229)llas, dock under beaktande av utvecklingen p(cid:229) marknaden och de erfarenheter som gjorts vid till(cid:228)mpningen av det nuvarande systemet. 6. Medlemsstaterna f(cid:229)r under vissa omst(cid:228)ndigheter l(cid:229)ta gr(cid:228)sensilage ber(cid:228)ttiga till arealers(cid:228)ttning enligt detta system. 7. I reformeringen av st(cid:246)dsystemet m(cid:229)ste gemenska- pens internationella f(cid:246)rpliktelser tas i beaktande. 8. Det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att uppn(cid:229) balans p(cid:229) marknaden (cid:228)r att n(cid:228)rma gemenskapens spannm(cid:229)lspriser till v(cid:228)rldsmarknadspriserna och att bevilja icke gr(cid:246)d- specifika arealers(cid:228)ttningar. 9. Arealers(cid:228)ttningen b(cid:246)r ses (cid:246)ver om marknadsvill- koren skiljer sig fr(cid:229)n dem som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rutses. 10. De arealer som ber(cid:228)ttigar till detta st(cid:246)d b(cid:246)r begr(cid:228)nsas till arealer med jordbruksgr(cid:246)dor eller tidigare offentligt finansierade uttag av arealer. 11. N(cid:228)r den sammanlagda areal f(cid:246)r vilken ers(cid:228)ttning beg(cid:228)rs enligt systemet (cid:246)verskrider basarealen b(cid:246)r L 160/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 en minskning ske av den st(cid:246)dber(cid:228)ttigande area- len per jordbruksf(cid:246)retag f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla balan- sen p(cid:229) marknaden. samma kompensationssats som under reglerings- (cid:229)ren 2000/2001 och 2001/2002 skall till(cid:228)mpas. 12. Medlemsstaterna f(cid:229)r anv(cid:228)nda sig av en eller flera nationella basarealer. Det anses l(cid:228)mpligt att de medlemsstater som v(cid:228)ljer detta alternativ f(cid:229)r dela upp varje nationell basareal i delbasarealer. N(cid:228)r en nationell basareal har (cid:246)verskridits b(cid:246)r den ber(cid:246)rda medlemsstaten till(cid:229)tas att koncentrera till(cid:228)mpningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna helt eller delvis till de omr(cid:229)den d(cid:228)r (cid:246)verskridandet har konstaterats. 13. Arealers(cid:228)ttningen b(cid:246)r avspegla de baserade regionaliseringsplaner s(cid:228)rskilda strukturella s(cid:228)rdrag som p(cid:229)verkar avkastningen, och det b(cid:246)r (cid:246)verl(cid:229)tas (cid:229)t medlemsstaterna att utarbeta p(cid:229) objektiva kriterier. I regionaliseringsplanerna b(cid:246)r enhetliga fastst(cid:228)llas. genomsnittsavkastningar strukturella Planerna m(cid:229)ste, med h(cid:228)nsyn till skillnader mellan produktionsregionerna, (cid:246)ver- ensst(cid:228)mma med genomsnittsavkastningen i varje enskild region under en viss period. Ett s(cid:228)rskilt f(cid:246)rfarande b(cid:246)r fastst(cid:228)llas f(cid:246)r att dessa planer skall kunna granskas p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). 14. En differentiering av avkastningen kan till(cid:229)tas f(cid:246)r bevattnade och icke-bevattnade arealer, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att en separat basareal uppr(cid:228)ttas f(cid:246)r bevattnade gr(cid:246)dor och att detta inte inneb(cid:228)r n(cid:229)gon utvidgning av den totala basarealen. 15. Majs har en annan avkastning och skiljer sig d(cid:228)rigenom fr(cid:229)n andra spannm(cid:229)lsslag, vilket kan motivera en s(cid:228)rskild behandling. 16. F(cid:246)r ber(cid:228)kningen av arealers(cid:228)ttningen b(cid:246)r ett ton multipliceras med den grundbelopp per ”genomsnittsavkastning av spannm(cid:229)l” som fast- st(cid:228)llts f(cid:246)r den ber(cid:246)rda regionen. N(cid:228)r olika avkastningar best(cid:228)ms f(cid:246)r majs och f(cid:246)r andra spannm(cid:229)lsslag b(cid:246)r s(cid:228)rskilda basarealer fastst(cid:228)llas f(cid:246)r majs. 17. Ett enda grundbelopp b(cid:246)r fastst(cid:228)llas f(cid:246)r jord- bruksgr(cid:246)dor. Grundbeloppen per ton b(cid:246)r (cid:246)kas med beaktande av s(cid:228)nkningen i flera etapper av interventionspriset f(cid:246)r spannm(cid:229)l. Ett s(cid:228)rskilt st(cid:246)d b(cid:246)r inr(cid:228)ttas f(cid:246)r proteingr(cid:246)dor f(cid:246)r att bevara deras konkurrenskraft gentemot spannm(cid:229)len. 18. I h(cid:228)ndelse av en slutgiltig s(cid:228)nkning av interven- skall grundbeloppet (cid:246)kas, varvid tionspriset 19. En s(cid:228)rskild ordning f(cid:246)r durumvete b(cid:246)r uppr(cid:228)ttas som garanterar en niv(cid:229) p(cid:229) durumveteproduktio- nen som (cid:228)r tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:246)rja anv(cid:228)ndarin- dustrin samtidigt som budgetutgifterna h(cid:229)lls i schack. Detta m(cid:229)l kan uppn(cid:229)s genom att det f(cid:246)r varje ber(cid:246)rd medlemsstat inf(cid:246)rs ett till(cid:228)gg som begr(cid:228)nsas till en maximal areal f(cid:246)r durumvete. Ett eventuellt (cid:246)verskridande av dessa arealer b(cid:246)r medf(cid:246)r en justering av inl(cid:228)mnade ans(cid:246)kningar. 20. 21. I vissa medlemsstater finns det dessutom en v(cid:228)l etablerad produktion av durumvete i regioner utanf(cid:246)r de traditionella produktionsomr(cid:229)dena. Det (cid:228)r (cid:246)nskv(cid:228)rt att en viss produktionsniv(cid:229) beva- ras i dessa regioner genom att ett s(cid:228)rskilt st(cid:246)d beviljas. F(cid:246)r att komma i (cid:229)tnjutande av arealers(cid:228)ttningen b(cid:246)r producen terna ta en f(cid:246)rutbest(cid:228)md procen- tuell andel av sin brukade areal ur produktion. Den mark som tas ur produktion skall sk(cid:246)tas p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att vissa minimikrav fr(cid:229)n milj(cid:246)- synpunkt uppfylls. De arealer som tas ur produk- tion b(cid:246)r ocks(cid:229) kunna anv(cid:228)ndas f(cid:246)r annan pro- duktion (cid:228)n livsmedelsproduktion, f(cid:246)rutsatt att effektiva kontrollsystem kan till(cid:228)mpas. 22. Under r(cid:229)dande marknadssituation b(cid:246)r kravet p(cid:229) uttag minskas till 10 % f(cid:246)r perioden 2000–2006. Andelen b(cid:246)r pr(cid:246)vas p(cid:229) nytt s(cid:229) att h(cid:228)nsyn kan tas till produktions- och marknadsutvecklingen. 23. En skyldighet att ta jordbruksareal ur produktion b(cid:246)r medf(cid:246)ra sk(cid:228)lig kompensation. Denna b(cid:246)r motsvara arealers(cid:228)ttningen f(cid:246)r spannm(cid:229)l. 24. 25. Inget krav p(cid:229) uttag av areal b(cid:246)r (cid:229)l(cid:228)ggas sm(cid:229) pro- ducenter, vars ans(cid:246)kan om arealers(cid:228)ttning ligger under en viss niv(cid:229). Denna niv(cid:229) b(cid:246)r fastst(cid:228)llas. F(cid:246)r frivilliga arealuttag f(cid:229)r producenterna bevil- jas ers(cid:228)ttning f(cid:246)r ytterligare uttag av areal; en h(cid:246)gsta arealgr(cid:228)ns b(cid:246)r fastst(cid:228)llas av medlemssta- terna. 26. Arealers(cid:228)ttningen b(cid:246)r betalas ut en g(cid:229)ng om (cid:229)ret f(cid:246)r en viss areal. Arealer som inte odlats omedel- bart f(cid:246)re ikrafttr(cid:228)dandet av den ordning som uppr(cid:228)ttades genom f(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92 b(cid:246)r inte ber(cid:228)ttiga till ers(cid:228)ttning. F(cid:246)r att beakta vissa s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)llanden, d(cid:228)r denna best(cid:228)m- 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/3 melse (cid:228)r alltf(cid:246)r restriktiv, b(cid:246)r vissa undantag medges; dessa b(cid:246)r f(cid:246)rvaltas av medlemsstaterna. 2. I denna f(cid:246)rordning 27. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att fastst(cid:228)lla vissa villkor f(cid:246)r ans(cid:246)kan om arealers(cid:228)ttning och att n(cid:228)rmare ange n(cid:228)r producenterna skall f(cid:229) betalt. 28. Tidpunkter f(cid:246)r utbetalning b(cid:246)r fastst(cid:228)llas f(cid:246)r att garantera en j(cid:228)mn f(cid:246)rdelning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av jordbruksgr(cid:246)dor under reglerings(cid:229)ret. 29. Tidpunkterna f(cid:246)r s(cid:229)dd b(cid:246)r anpassas till de natur- liga villkoren i de olika produktionsomr(cid:229)dena. 30. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att meddela (cid:246)verg(cid:229)ngsbest(cid:228)m- melser f(cid:246)r att avskaffa gr(cid:246)dspecifika ers(cid:228)ttningar f(cid:246)r oljev(cid:228)xter fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 2002/ 2003; vissa av de befintliga best(cid:228)mmelserna p(cid:229) detta omr(cid:229)de m(cid:229)ste beh(cid:229)llas med h(cid:228)nsyn till gemenskapens internationella f(cid:246)rpliktelser. 31. Medlemsstaternas utgifter till f(cid:246)ljd av de skyldig- heter som till(cid:228)mpningen av denna f(cid:246)rordning medf(cid:246)r b(cid:246)r finansieras av gemenskapen i enlighet med artiklarna 1 och 2 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansie- ring av den gemensamma jordbrukspolitiken (1). 32. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att meddela (cid:246)verg(cid:229)ngsbest(cid:228)m- melser och att ge kommissionen m(cid:246)jlighet att, om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, besluta om ytterligare (cid:246)ver- g(cid:229)ngsbest(cid:228)mmelser. 33. Anpassningarna av st(cid:246)dsystemet f(cid:246)r jordbruks- gr(cid:246)dor b(cid:246)r inf(cid:246)ras fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 2000/2001. 34. Mot bakgrund av de aktuella anpassningarna av det g(cid:228)llande st(cid:246)dsystemet och av tidigare (cid:228)nd- ringar, b(cid:246)r f(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92 av tyd- lighetssk(cid:228)l ers(cid:228)ttas med en ny f(cid:246)rordning. H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 1. Genom denna f(cid:246)rordning uppr(cid:228)ttas ett system med arealers(cid:228)ttning till producenter av jordbruksgr(cid:246)- dor. (1) Se sidan 103 i detta nummer av EGT. — omfattar reglerings(cid:229)ret perioden 1 juli–30 juni, — avses med jordbruksgr(cid:246)dor de produkter som f(cid:246)r- tecknas i bilaga I. 3. Medlemsstater d(cid:228)r majs inte (cid:228)r en traditionell gr(cid:246)da f(cid:229)r l(cid:229)ta gr(cid:228)sensilage ber(cid:228)ttiga till arealers(cid:228)ttning f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor p(cid:229) samma villkor som de som g(cid:228)l- ler f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor. KAPITEL I Artikel 2 1. Gemenskapens producenter av jordbruksgr(cid:246)dor f(cid:229)r ans(cid:246)ka om arealers(cid:228)ttning enligt de villkor som anges i denna f(cid:246)rordning. Arealers(cid:228)ttningen skall fastst(cid:228)llas per hektar och 2. differentieras regionalt. Arealers(cid:228)ttningen skall beviljas f(cid:246)r den areal d(cid:228)r jord- bruksgr(cid:246)dor odlas eller som tas ur produktion i enlig- het med artikel 6, och som inte (cid:246)verstiger en regional basareal. Denna fastst(cid:228)lls som det genomsnittliga antal hektar inom en region, d(cid:228)r jordbruksgr(cid:246)dor odlas eller, i till(cid:228)mpliga fall, som lagts i tr(cid:228)da enligt en offentligt finansierad ordning under 1989, 1990 och 1991. Med en region avses i detta sammanhang en medlemsstat eller en region inom en medlemsstat, allt- efter den ber(cid:246)rda medlemsstatens eget val. Producenter som ans(cid:246)ker om arealers(cid:228)ttning (cid:228)r 3. skyldiga att ta en del av den areal som deras jord- bruksf(cid:246)retag omfattar ur produktion och skall f(cid:229) ers(cid:228)ttning f(cid:246)r detta (cid:229)tagande. 4. N(cid:228)r den sammanlagda areal, f(cid:246)r vilken ers(cid:228)ttning beg(cid:228)rs enligt systemet f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor – inklusive det uttag av areal som f(cid:246)reskrivs enligt systemet – skall den st(cid:246)dber(cid:228)ttigande (cid:246)verskrider basarealen, arealen per jordbrukare minskas proportionellt f(cid:246)r all ers(cid:228)ttning som enligt denna f(cid:246)rordning beviljas i regio- nen i fr(cid:229)ga under samma reglerings(cid:229)r. Arealer som inte (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en ans(cid:246)kan om ers(cid:228)tt- ning enligt denna f(cid:246)rordning, men som ligger till grund f(cid:246)r en ans(cid:246)kan om st(cid:246)d enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den L 160/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r n(cid:246)t- k(cid:246)tt (1) skall ocks(cid:229) beaktas vid ber(cid:228)kning av de arealer f(cid:246)r vilka ers(cid:228)ttning beg(cid:228)rs. 5. Om en medlemsstat l(cid:229)ter gr(cid:228)sensilage ber(cid:228)ttiga till arealers(cid:228)ttning f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor skall en s(cid:228)r- skild basareal fastst(cid:228)llas. Om basarealen f(cid:246)r jordbruks- gr(cid:246)dor eller gr(cid:228)sensilage inte uppn(cid:229)s under ett visst reglerings(cid:229)r skall resterande hektar tilldelas motsva- rande basareal f(cid:246)r samma reglerings(cid:229)r. 6. Om en medlemsstat har valt att uppr(cid:228)tta en eller flera nationella basarealer f(cid:229)r den indela varje natio- nell basareal i delbasarealer i enlighet med objektiva kriterier som skall definieras av medlemsstaten. Vid till(cid:228)mpningen av denna punkt skall Secano- och Ragad(cid:237)obasarealerna betraktas som nationella basarea- ler. a) I de fall d(cid:229) avkastningen f(cid:246)r majs (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n f(cid:246)r andra spannm(cid:229)lsslag skall enligt artikel 2. 2 fastst(cid:228)llas separat f(cid:246)r majs och basarea- len skall omfatta en eller flera majsproduktionsre- gioner efter medlemsstatens eget val. en basareal Medlemsstaterna f(cid:229)r i ifr(cid:229)gavarande regioner ocks(cid:229) fastst(cid:228)lla separata basarealer f(cid:246)r andra jordbruks- gr(cid:246)dor (cid:228)n majs. I s(cid:229)dana fall, och om basarealen f(cid:246)r majs inte uppn(cid:229)s under ett visst reglerings(cid:229)r, skall resterande hektar tilldelas motsvarande bas- areal f(cid:246)r f(cid:246)r andra jordbruksgr(cid:246)dor (cid:228)n majs samma reglerings(cid:229)r. b) I de fall d(cid:229) avkastningen f(cid:246)r majs (cid:228)r lika stor som eller mindre (cid:228)n avkastningen f(cid:246)r andra spannm(cid:229)ls- slag kan en basareal ocks(cid:229) fastst(cid:228)llas separat f(cid:246)r majs i enlighet med punkt a. I s(cid:229)dana fall, och om medlemsstaten v(cid:228)ljer att fastst(cid:228)lla en basareal f(cid:246)r ”andra jordbruksgr(cid:246)dor (cid:228)n majs” skall N(cid:228)r en nationell basareal (cid:246)verskrids f(cid:229)r den ber(cid:246)rda medlemsstaten i enlighet med objektiva kriterier kon- centrera den (cid:229)tg(cid:228)rd som (cid:228)r till(cid:228)mplig enligt punkt 4 helt eller delvis till de delbasarealer f(cid:246)r vilka (cid:246)verskri- dandet har noterats. — resterande hektar, om basarealen f(cid:246)r ”majs” inte uppn(cid:229)s under ett visst reglerings(cid:229)r, tilldelas motsvarande basarealer f(cid:246)r andra gr(cid:246)dor f(cid:246)r samma reglerings(cid:229)r. De medlemsstater som har beslutat att till(cid:228)mpa de m(cid:246)jligheter som anges i denna punkt skall senast den 15 september underr(cid:228)tta producenterna och kommis- sionen om sina val samt om de n(cid:228)rmare best(cid:228)mmel- serna f(cid:246)r deras till(cid:228)mpning. Artikel 3 1. I syfte att fastst(cid:228)lla den genomsnittsavkastning som skall anv(cid:228)ndas vid ber(cid:228)kning av arealers(cid:228)ttningen skall varje medlemsstat uppr(cid:228)tta en regionaliserings- plan som inneh(cid:229)ller relevanta objektiva kriterier f(cid:246)r fastst(cid:228)llandet av de s(cid:228)rskilda produktionsregionerna f(cid:246)r att det skall bli m(cid:246)jligt att komma fram till speci- fika och homogena omr(cid:229)den. Medlemsstaterna skall ta vederb(cid:246)rlig h(cid:228)nsyn till s(cid:228)r- skilda f(cid:246)rh(cid:229)llanden n(cid:228)r de uppr(cid:228)ttar sina regionalise- ringsplaner. De f(cid:229)r i synnerhet anpassa genomsnittsav- kastningen till eventuella strukturella skillnader mellan produktionsregionerna. 2. Medlemsstaterna f(cid:229)r ocks(cid:229) till(cid:228)mpa en annan avkastningsniv(cid:229) f(cid:246)r majs (cid:228)n f(cid:246)r andra spannm(cid:229)lsslag i sina regionaliseringsplaner. — resterande hektar, om basarealen f(cid:246)r ”andra jordbruksgr(cid:246)dor (cid:228)n majs” inte uppn(cid:229)s under ett visst reglerings(cid:229)r, tilldelas den ber(cid:246)rda bas- arealen f(cid:246)r ”majs” f(cid:246)r samma reglerings(cid:229)r. Om dessa basarealer (cid:246)verskrids, skall artikel 2. 4 till- l(cid:228)mpas. 3. Medlemsstaterna f(cid:229)r i sina regionaliseringsplaner fastst(cid:228)lla olika avkastning f(cid:246)r bevattnade och icke- bevattnade arealer. I s(cid:229)dana fall skall medlemsstaterna uppr(cid:228)tta en s(cid:228)rskild basareal f(cid:246)r arealer med bevatt- nade gr(cid:246)dor. Den bevattnade basarealen skall motsvara genomsnit- tet f(cid:246)r bevattnade arealer under (cid:229)ren 1989 till 1991 f(cid:246)r sk(cid:246)rd av jordbruksgr(cid:246)dor, inklusive de (cid:246)kningar som gjorts enligt artikel 3. 1 fj(cid:228)rde stycket sista meningen i f(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92. Den bevatt- nade basarealen i Portugal skall emellertid gradvis (cid:246)kas med upp till 60 000 ha i de omr(cid:229)den d(cid:228)r det har fastst(cid:228)llts att bevattningsinvesteringar har p(cid:229)b(cid:246)rjats efter den 1 augusti 1992. Denna (cid:246)kning f(cid:229)r helt eller delvis l(cid:228)ggas till den bevattnade majsbasareal som avses i artikel 3. 2. (1) Se sidan 21 i detta nummer av EGT. Uppr(cid:228)ttandet av den bevattnade basarealen f(cid:229)r inte leda till en (cid:246)kning av den sammanlagda basarealen i 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/5 den ber(cid:246)rda medlemsstaten. Om den bevattnade bas- arealen (cid:246)verskrids skall artikel 2. 4 till(cid:228)mpas. Om den bevattnade basarealen inte uppn(cid:229)s under ett visst reglerings(cid:229)r, skall resterande hektar tilldelas mot- svarande icke-bevattnade basareal f(cid:246)r samma regle- rings(cid:229)r. Regionaliseringsplanen skall alltid s(cid:228)kerst(cid:228)lla att 4. den genomsnittsavkastning som fastst(cid:228)lls f(cid:246)r den ber(cid:246)rda medlemsstaten f(cid:246)r perioden i enlighet med de kriterier som avses i punkt 5 iakttas. 5. F(cid:246)r varje produktionsregion skall medlemsstaten l(cid:228)mna n(cid:228)rmare upplysningar om arealer med jord- bruksgr(cid:246)dor och om avkastningen f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor som producerats i den regionen under fem(cid:229)rsperioden 1986/1987–1990/1991. Genomsnittsavkastningen f(cid:246)r spannm(cid:229)l skall ber(cid:228)knas separat f(cid:246)r varje region, var- vid (cid:229)ret med den h(cid:246)gsta och (cid:229)ret med den l(cid:228)gsta avkastningen utesluts. Denna skyldighet f(cid:229)r dock, n(cid:228)r det g(cid:228)ller — portugisisk spannm(cid:229)l, fullg(cid:246)ras genom att upplys- ningar har l(cid:228)mnats i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rord- ning (EEG) nr 3653/90 av den 11 december 1990 om fastst(cid:228)llande av (cid:246)verg(cid:229)ngsbest(cid:228)mmelser f(cid:246)r den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r spannm(cid:229)l och ris i Portugal (1), — de fem nya tyska f(cid:246)rbundsl(cid:228)nderna, fullg(cid:246)ras genom angivande av den genomsnittsavkastning som g(cid:228)ller f(cid:246)r de andra tyska delstaterna, — Italien och Spanien, fullg(cid:246)ras genom att referensav- kastningen fastst(cid:228)lls till 3,9 respektive 2,9 ton/hek- tar. Om en medlemsstat beslutar att behandla — majs separat fr(cid:229)n (cid:246)vriga spannm(cid:229)lsslag, skall den genomsnittliga spannm(cid:229)lsavkastningen, som inte skall (cid:228)ndras, anges s(cid:228)rskilt f(cid:246)r majs och f(cid:246)r andra spannm(cid:229)lsslag, — bevattnade arealer fr(cid:229)n icke-bevattnade separat arealer, skall motsvarande genomsnittsavkastning, som inte skall (cid:228)ndras, anges s(cid:228)rskilt f(cid:246)r b(cid:229)da dessa arealkategorier. (1) EGT L 362, 27. 12. 1990, s. 28. F(cid:246)rordningen senast (cid:228)nd- rad genom kommissionen f(cid:246)rordning (EG) nr 1664/95 (EGT L 158, 8. 7. 1995, s. 13). 6. Medlemsstaterna skall (cid:246)verl(cid:228)mna sina regionali- seringsplaner till kommissionen senast den 1 augusti 1999 tillsammans med allt n(cid:246)dv(cid:228)ndigt underlag. F(cid:246)r att fullg(cid:246)ra denna skyldighet f(cid:229)r de h(cid:228)nvisa till den regionaliseringsplan de (cid:246)verl(cid:228)mnade till kommissionen i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92. Kommissionen skall granska de regionaliseringsplaner som medlemsstaterna (cid:246)verl(cid:228)mnar och se till att varje plan grundas p(cid:229) relevanta och objektiva kriterier och att den (cid:246)verensst(cid:228)mmer med tillg(cid:228)ngliga upplysningar om tidigare (cid:229)r. Kommissionen f(cid:229)r g(cid:246)ra inv(cid:228)ndningar mot planer som inte (cid:228)r f(cid:246)renliga med ovann(cid:228)mnda kriterier, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller en medlemsstats genomsnittsavkastning. I s(cid:229) fall skall den ber(cid:246)rda med- lemsstaten justera planen efter samr(cid:229)d med kommis- sionen. Regionaliseringsplanen f(cid:229)r (cid:228)ndras av den ber(cid:246)rda med- lemsstaten p(cid:229) beg(cid:228)ran av kommissionen eller p(cid:229) med- lemsstatens eget initiativ i enlighet med samma f(cid:246)rfa- rande som anges i denna artikel. 7. Om en medlemsstat i enlighet med punkt 1 v(cid:228)ljer att uppr(cid:228)tta produktionsregioner vars gr(cid:228)nser inte motsvarar gr(cid:228)nserna f(cid:246)r de regionala basarealerna, skall den till kommissionen (cid:246)vers(cid:228)nda en sammanfatt- ning av alla ans(cid:246)kningar om ers(cid:228)ttning och av de avkastningar som (cid:228)r h(cid:228)nf(cid:246)rliga till dessa. Om det av dessa uppgifter framg(cid:229)r att den genomsnittsavkastning som f(cid:246)ljer av regionaliseringsplanen f(cid:246)r 1993, eller n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:214)sterrike, Finland och Sverige, den genom- snittsavkastning som f(cid:246)ljer av planen f(cid:246)r 1995 eller, n(cid:228)r det g(cid:228)ller Italien och Spanien, den avkastning som anges i artikel 3. 5, (cid:246)verskrids i en medlemsstat, skall all ers(cid:228)ttning som skall betalas ut i den medlemsstaten under f(cid:246)ljande reglerings(cid:229)r s(cid:228)nkas i proportion till det konstaterade (cid:246)verskottet. Denna best(cid:228)mmelse skall emellertid inte till(cid:228)mpas om den kvantitet f(cid:246)r vilken ans(cid:246)kningarna gjordes, uttryckt i ton spannm(cid:229)l, inte (cid:246)verskrider den kvantitet som utg(cid:246)rs av produkten av medlemsstatens samtliga basarealer och ovann(cid:228)mnda genomsnittsavkastning. Medlemsstaterna kan v(cid:228)lja att fastst(cid:228)lla om eventuella (cid:246)verskridanden har skett av genomsnittsavkastningen f(cid:246)r varje basareal. I s(cid:229)dana fall skall best(cid:228)mmelserna i denna punkt till(cid:228)mpas p(cid:229) den ers(cid:228)ttning som skall betalas ut f(cid:246)r varje ber(cid:246)rd basareal. Artikel 4 Utan att det p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av artikel 10, 1. skall arealers(cid:228)ttningen ber(cid:228)knas genom att grundbe- loppet per ton multipliceras med den genomsnittliga spannm(cid:229)lsavkastning som fastst(cid:228)lls i regionaliserings- planen f(cid:246)r den ber(cid:246)rda regionen. L 160/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 2. Ber(cid:228)kningen i punkt 1 skall g(cid:246)ras med hj(cid:228)lp av den genomsnittliga spannm(cid:229)lsavkastningen. Om majs behandlas emellertid ”majs”-avkast- ningen anv(cid:228)ndas f(cid:246)r majs och avkastningen fr(cid:229)n ”andra s(cid:228)desslag (cid:228)n majs” anv(cid:228)ndas f(cid:246)r spannm(cid:229)l, oljev(cid:228)xter och oljelin. separat skall 3. Grundbeloppet skall fastst(cid:228)llas enligt f(cid:246)ljande: F(cid:246)r proteingr(cid:246)dor — 72,50 euro/ton fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 2000/ 2001. F(cid:246)r spannm(cid:229)l, gr(cid:228)sensilage och arealuttag — 58,67 euro/ton f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2000/2001, — 63,00 euro/ton fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 2001/ 2002. F(cid:246)r oljelin — 88,26 euro/ton f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2000/2001, — 75,63 euro/ton f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2001/2002, — 63,00 euro/ton fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 2002/ 2003. F(cid:246)r oljev(cid:228)xter tecknas i bilaga II, inom de gr(cid:228)nser som fastst(cid:228)lls i bilaga III. Om summan av de arealer, f(cid:246)r vilka ett till(cid:228)gg till arealers(cid:228)ttningen beg(cid:228)rs under ett reglerings(cid:229)r, skulle (cid:246)verstiga ovan angivna gr(cid:228)ns, skall den areal per pro- ducent f(cid:246)r vilken till(cid:228)gget f(cid:229)r betalas ut s(cid:228)nkas i pro- portion d(cid:228)rtill. Medlemsstaterna f(cid:229)r dock, med iakttagande av de gr(cid:228)nser f(cid:246)r en medlemsstat som fastst(cid:228)lls i bilaga III, f(cid:246)rdela de arealer som anges i den bilagan mellan de produktionsomr(cid:229)den som definieras i bilaga II, eller, om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, de produktionsregioner som avses i artikel 3, beroende p(cid:229) den omfattning som odlingen av durumvete hade under perioden 1993 till 1997. Om summan av de arealer, f(cid:246)r vilka det inom ett produktionsomr(cid:229)de har ans(cid:246)kts om ett till(cid:228)gg till arealers(cid:228)ttningen under ett reglerings(cid:229)r, skulle (cid:246)ver- skrida motsvarande regionala gr(cid:228)ns, skall den areal per producent till vilken till(cid:228)gget f(cid:229)r betalas minskas proportionellt. Denna s(cid:228)nkning skall genomf(cid:246)ras sedan det inom en medlemsstat har skett en (cid:246)verf(cid:246)ring av arealer fr(cid:229)n regioner som inte har n(cid:229)tt upp till gr(cid:228)nsen f(cid:246)r sin region till regioner som har (cid:246)verskridit denna gr(cid:228)ns. I andra omr(cid:229)den (cid:228)n de som anges i bilaga II och som har en v(cid:228)l etablerad produktion av durumvete, skall ett s(cid:228)rskilt st(cid:246)d p(cid:229) 138,90 euro per hektar beviljas upp till en gr(cid:228)ns n(cid:228)r det g(cid:228)ller antalet hektar som anges i bilaga IV. — 63,00 euro/ton fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 2002/ 2003 och fram(cid:229)t. Artikel 6 Beloppet 63,00 euro/ton kan komma att (cid:246)kas fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 2002/2003 mot bakgrund av den slutgiltiga s(cid:228)nkning av interventionspriset p(cid:229) spannm(cid:229)l som anges i artikel 3. 4 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 1766/92. Denna (cid:246)kning av arealers(cid:228)ttningarna kommer att utg(cid:246)ra samma andel av interventionspriss(cid:228)nkningen som den som till(cid:228)mpas f(cid:246)r 2000/2001 och 2001/2002. 4. I Finland och i Sverige norr om den 62:a bredd- graden och n(cid:229)gra s(cid:229)dana n(cid:228)rliggande omr(cid:229)den s(cid:246)der om den breddgraden d(cid:228)r det r(cid:229)der liknande klimatf(cid:246)r- h(cid:229)llanden vilka g(cid:246)r det s(cid:228)rskilt sv(cid:229)rt att driva jordbruk skall f(cid:246)r spannm(cid:229)l och oljev(cid:228)xter till(cid:228)mpas ett till(cid:228)ggs- belopp till arealers(cid:228)ttningen p(cid:229) 19 euro/ton, som skall multipliceras med den avkastning som anv(cid:228)nds f(cid:246)r arealers(cid:228)ttningarna. Artikel 5 Kravet p(cid:229) arealuttag f(cid:246)r varje producent som 1. fastst(cid:228)llas till en ans(cid:246)ker om arealers(cid:228)ttning skall andel av dennes areal med jordbruksgr(cid:246)dor f(cid:246)r vilken en ans(cid:246)kan l(cid:228)mnats in och som tagits ur produktion i enlighet med denna f(cid:246)rordning. Kravet p(cid:229) arealuttag fastst(cid:228)lls till 10 % fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 2000/2001 till och med reglerings(cid:229)ret 2006/2007. 2. Medlemsstaterna skall vidta de milj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r l(cid:228)mpliga med h(cid:228)nsyn till den uttagna arealens s(cid:228)rskilda beskaffenhet. 3. Den uttagna arealen f(cid:229)r anv(cid:228)ndas f(cid:246)r produktion av material f(cid:246)r framst(cid:228)llning inom gemenskapen av produkter som inte i f(cid:246)rsta hand (cid:228)r avsedda som livs- medel eller foder, f(cid:246)rutsatt att effektiva kontrollsystem anv(cid:228)nds. Ett till(cid:228)gg till arealers(cid:228)ttningen p(cid:229) 344,50 euro per hektar skall betalas ut f(cid:246)r den areal d(cid:228)r durumvete odlas i de traditionella produktionsomr(cid:229)den som f(cid:246)r- Medlemsstaterna skall ha r(cid:228)tt att utbetala nationellt st(cid:246)d med upp till 50 % av kostnaden f(cid:246)r anl(cid:228)ggning 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/7 av fler(cid:229)riga gr(cid:246)dor avsedda f(cid:246)r produktion av bio- massa p(cid:229) mark som tagits ur produktion. 4. N(cid:228)r olika avkastningar fastst(cid:228)lls f(cid:246)r bevattnade och icke-bevattnade arealer, skall de ers(cid:228)ttningar som motsvarar uttag av icke-bevattnade arealer till(cid:228)mpas. F(cid:246)r Portugal skall det vid utbetalning av ers(cid:228)ttning tas h(cid:228)nsyn till det st(cid:246)d som beviljats enligt f(cid:246)rordning (EEG) nr 3653/90. Producenter f(cid:229)r beviljas ers(cid:228)ttning f(cid:246)r arealuttag 5. n(cid:228)r det g(cid:228)ller areal som frivilligt tagits ur produktion ut(cid:246)ver kravet p(cid:229) uttag. Medlemsstaterna skall till(cid:229)ta jordbrukare att ur produktion ta upp till (cid:229)tminstone 10 % av den areal med jordbruksgr(cid:246)dor f(cid:246)r vilken en ans(cid:246)kan om ers(cid:228)ttning l(cid:228)mnats in och som har tagits ur produktion i enlighet med denna f(cid:246)rordning. En medlemsstat f(cid:229)r fastst(cid:228)lla h(cid:246)gre procentsatser med h(cid:228)nsyn till s(cid:228)rskilda situationer och till att en tillr(cid:228)ck- ligt stor del av jordbruksmarken utnyttjas. uttagna i enlighet med kravet p(cid:229) uttagen areal i punkt 1. Gr(cid:228)nsen skall fastst(cid:228)llas endast i den m(cid:229)n detta (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att undvika att en oproportio- nerligt stor del av den f(cid:246)r den ifr(cid:229)gavarande ordningen tillg(cid:228)ngliga budgeten koncentreras till ett litet antal jordbruksf(cid:246)retag. Dock skall, s(cid:229)vitt avser dessa arealer, den arealers(cid:228)tt- ning som anges i artikel 4 inte beviljas och det st(cid:246)d som beviljas enligt artikel 24. 1 eller artikel 31. 1 andra strecksatsen i f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 begr(cid:228)nsas till ett belopp som h(cid:246)gst skall motsvara den ers(cid:228)ttning f(cid:246)r arealuttag som anges i artikel 4. 3. Medlemsstaterna f(cid:229)r besluta att inte till(cid:228)mpa den ord- ning som anges i detta stycke p(cid:229) en ny s(cid:246)kande i en region d(cid:228)r det finns en kontinuerlig risk f(cid:246)r p(cid:229)tagligt (cid:246)verskridande av den regionala basarealen. Ers(cid:228)ttning f(cid:246)r arealuttag f(cid:229)r beviljas f(cid:246)r flera (cid:229)r, 6. dock l(cid:228)ngst fem (cid:229)r. Artikel 7 7. Producenter som ans(cid:246)ker om ers(cid:228)ttning f(cid:246)r en areal som inte (cid:246)verstiger den areal som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att producera 92 ton spannm(cid:229)l, p(cid:229) grundval av den avkastning som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r deras region, (cid:228)r inte bundna av kravet p(cid:229) arealuttag. Punkterna 5 och 6 skall g(cid:228)lla f(cid:246)r dessa producenter. 8. Utan att det p(cid:229)verkar artikel 7 f(cid:229)r arealer — som tas ut enligt reglerna om milj(cid:246)v(cid:228)nligt jordbruk (artiklarna 22–24 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/ 1999 av den 17 maj 1999 om st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om (cid:228)ndring och upph(cid:228)vande av vissa f(cid:246)rordningar (1) och som varken anv(cid:228)nds f(cid:246)r jordbruk eller i andra vinstgivande syften (cid:228)n s(cid:229)dana som (cid:228)r till(cid:229)tna f(cid:246)r andra arealer som (cid:228)r uttagna i enlighet med denna f(cid:246)rordning, eller — som beskogas reglerna om beskogning (artikel 31 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999), enligt till f(cid:246)ljd av en ans(cid:246)kan som g(cid:246)rs efter den 28 juni 1995 och upp till en gr(cid:228)ns per jordbruksf(cid:246)retag som den ber(cid:246)rda medlemsstaten f(cid:229)r fastst(cid:228)lla, anses vara Ans(cid:246)kningar om ers(cid:228)ttning f(cid:229)r inte g(cid:246)ras med avse- ende p(cid:229) arealer som den 31 december 1991 utnyttja- des f(cid:246)r permanent bete eller fler(cid:229)riga gr(cid:246)dor eller som var skogbevuxen eller utnyttjades f(cid:246)r andra (cid:228)ndam(cid:229)l (cid:228)n jordbruk. Medlemsstaterna f(cid:229)r, p(cid:229) villkor som skall fastst(cid:228)llas, under vissa s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndigheter avvika fr(cid:229)n dessa best(cid:228)mmelser, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r arealer som ing(cid:229)r i omstruk- tureringsprogram eller f(cid:246)r arealer med normal v(cid:228)xt- f(cid:246)ljd f(cid:246)r fler(cid:229)riga jordbruksgr(cid:246)dor med de gr(cid:246)dor som f(cid:246)rtecknas i bilaga I. I s(cid:229)dana fall skall medlemssta- terna vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra varje betydande (cid:246)kning av den sammanlagda st(cid:246)dber(cid:228)ttigande jord- bruksarealen. Detta kan s(cid:228)rskilt inneb(cid:228)ra att arealer som tidigare ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d bed(cid:246)ms s(cid:229)som icke- st(cid:246)dber(cid:228)ttigande. Medlemsstaterna f(cid:229)r ocks(cid:229) avvika fr(cid:229)n best(cid:228)mmel- serna i f(cid:246)rsta stycket under vissa s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndig- heter i samband med olika slag av offentliga (cid:229)tg(cid:228)rder, som n(cid:228)r en jordbrukare p(cid:229) grund av s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder, och i syfte att forts(cid:228)tta sin normala jordbruksverksam- het, b(cid:246)rjar odla gr(cid:246)dor p(cid:229) mark som tidigare inte ans(cid:229)gs st(cid:246)dber(cid:228)ttigande och den aktuella (cid:229)tg(cid:228)rden inneb(cid:228)r att mark som ursprungligen var st(cid:246)dber(cid:228)tti- gande inte l(cid:228)ngre (cid:228)r det, s(cid:229) att den sammanlagda m(cid:228)ngden st(cid:246)dber(cid:228)ttigande areal inte (cid:246)kar avsev(cid:228)rt. (1) Se sidan 80 i detta nummer av EGT. Medlemsstaterna f(cid:229)r vidare, i vissa fall som inte omfattas av de tv(cid:229) f(cid:246)reg(cid:229)ende styckena, avvika fr(cid:229)n L 160/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 det f(cid:246)rsta stycket om de i en plan som l(cid:228)mnas till kommissionen kan visa att den sammanlagda m(cid:228)ngden st(cid:246)dber(cid:228)ttigande areal (cid:228)r of(cid:246)r(cid:228)ndrad. — s(cid:229)dana som avser arealuttag, s(cid:228)rskilt de som h(cid:228)n- f(cid:246)r sig till artikel 6. 3; dessa villkor f(cid:229)r inbegripa odling av produkter utan ers(cid:228)ttning, Artikel 8 Utbetalning skall g(cid:246)ras mellan den 16 november 1. och den 31 januari efter sk(cid:246)rden. Dock skall, i fall d(cid:229) artikel 6. 3 (cid:228)r till(cid:228)mplig, arealers(cid:228)ttning f(cid:246)r arealer som tas ur produktion, betalas mellan den 16 novem- ber och den 31 mars. 2. F(cid:246)r att vara ber(cid:228)ttigad till arealers(cid:228)ttning skall en producent ha s(cid:229)tt uts(cid:228)det senast den 31 maj f(cid:246)re den aktuella sk(cid:246)rden och ha l(cid:228)mnat in en ans(cid:246)kan senast den 15 maj. 3. Medlemsstaterna skall vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att p(cid:229)minna de s(cid:246)kande om behovet av att f(cid:246)lja milj(cid:246)lagstiftningen. Artikel 9 Till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r detta kapitel skall antas i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 23 i r(cid:229)dets f(cid:246)rord- ning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r spann- m(cid:229)l (1), s(cid:228)rskilt — s(cid:229)dana som avser uppr(cid:228)ttande och f(cid:246)rvaltning av basarealer, — s(cid:229)dana som avser uppr(cid:228)ttande av regionaliserings- planer f(cid:246)r produktionen, — s(cid:229)dana som avser gr(cid:228)sensilage, — s(cid:229)dana som avser beviljande av arealers(cid:228)ttning, — s(cid:229)dana f(cid:246)reskrifter som r(cid:246)r den minimiareal som ber(cid:228)ttigar till ers(cid:228)ttning; i dessa f(cid:246)reskrifter skall s(cid:228)rskild h(cid:228)nsyn tas till kraven vad avser (cid:246)vervak- ning och den aktuella ordningens (cid:246)nskade effekti- vitet, — s(cid:229)dana som, f(cid:246)r durumvete, avg(cid:246)r r(cid:228)tten till till(cid:228)gg till den arealers(cid:228)ttning som avses i artikel 5 och kraven f(cid:246)r r(cid:228)tt till det s(cid:228)rskilda st(cid:246)d som avses i den artikeln, och s(cid:228)rskilt best(cid:228)mmandet av vilka regioner som skall beaktas, — s(cid:229)dana som avser villkoren f(cid:246)r till(cid:228)mpning av artikel 7; i dessa villkor skall fastst(cid:228)llas under vilka omst(cid:228)ndigheter artikel 7 kan (cid:229)sidos(cid:228)ttas samt med- lemsstaternas skyldighet att h(cid:228)nskjuta de planerade (cid:229)tg(cid:228)rderna till kommissionen f(cid:246)r godk(cid:228)nnande, — s(cid:229)dana som avser f(cid:246)renlighet med den samf(cid:246)r- st(cid:229)ndsf(cid:246)rklaring om vissa oljev(cid:228)xter mellan Euro- peiska ekonomiska gemenskapen och Amerikas f(cid:246)renta stater inom ramen f(cid:246)r GATT, som godk(cid:228)n- des genom beslut 93/355/EEG (2). Kommissionen f(cid:229)r i enlighet med samma f(cid:246)rfarande — antingen uppst(cid:228)lla vissa villkor f(cid:246)r beviljande av ers(cid:228)ttning, som anv(cid:228)ndning av s(cid:228)rskilt uts(cid:228)de, cer- tifierat uts(cid:228)de n(cid:228)r det g(cid:228)ller durumvete, vissa sorter n(cid:228)r det g(cid:228)ller oljev(cid:228)xter, durumvete och oljelin, eller ge medlemsstaterna m(cid:246)jlighet att uppst(cid:228)lla s(cid:229)dana villkor f(cid:246)r beviljande av ers(cid:228)ttning, — g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att (cid:228)ndra de tidpunkter som avses i artikel 8. 2 f(cid:246)r vissa omr(cid:229)den d(cid:228)r klimatf(cid:246)rh(cid:229)llan- dena g(cid:246)r att de normala tidpunkterna inte kan till- l(cid:228)mpas, — g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt, med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r budgetsituatio- nen, att, genom undantag fr(cid:229)n artikel 8. 1, till(cid:229)ta utbetalningar f(cid:246)re den 16 januari i vissa regioner p(cid:229) h(cid:246)gst 50 % av arealers(cid:228)ttningen och av ers(cid:228)tt- ningen f(cid:246)r arealuttaget under (cid:229)r d(cid:229) exceptionella klimatf(cid:246)rh(cid:229)llanden har medf(cid:246)rt en s(cid:229)dan minsk- ning av sk(cid:246)rdarna att producenterna konfronteras med stora ekonomiska sv(cid:229)righeter. KAPITEL II Artikel 10 F(cid:246)r 1. reglerings(cid:229)ren 2000/2001 och 2001/2002 skall arealers(cid:228)ttningen f(cid:246)r oljev(cid:228)xter ber(cid:228)knas genom att f(cid:246)ljande belopp multipliceras med den genomsnitt- liga arealavkastning f(cid:246)r spannm(cid:229)l som fastst(cid:228)lls i regionaliseringsplanen f(cid:246)r den ber(cid:246)rda regionen: — 81,74 euro/ton f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2000/2001. — 72,37 euro/ton f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2001/2002. (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. F(cid:246)rordningen senast (cid:228)ndrad genom kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 923/96 (EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37). (2) EGT L 147, 18. 6. 1993, s. 25. 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/9 Medlemsstaterna skall emellertid ha m(cid:246)jlighet att fort- s(cid:228)tta att fastst(cid:228)lla ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r oljev(cid:228)xter p(cid:229) grund- val av den regionala avkastningen f(cid:246)r oljev(cid:228)xter under tidigare (cid:229)r. I detta fall skall avkastningen multipliceras med 1,95. 6. Om den maximala garantiarealen f(cid:246)r gemenska- pen (cid:246)verskrids under reglerings(cid:229)ret 2000/2001 skall kommissionen minska det relevanta basbeloppet f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2000/2001 med samma procentsats som den som till(cid:228)mpas p(cid:229) de regionala referensbeloppen f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 1999/2000. F(cid:246)r 2. reglerings(cid:229)ren 2000/2001 och 2001/2002 skall en maximal garantiareal (MGA) p(cid:229) 5 482 000 hektar fastst(cid:228)llas f(cid:246)r den gr(cid:246)dspecifika arealers(cid:228)tt- ningen f(cid:246)r oljev(cid:228)xter, minskat med procentsatsen f(cid:246)r obligatoriska uttag f(cid:246)r n(cid:228)mnda reglerings(cid:229)r, eller med 10 % om n(cid:228)mnda procentsats (cid:228)r mindre (cid:228)n 10 %. Om den maximala garantiarealen (cid:246)verskrids efter till(cid:228)mp- ningen av artikel 2, skall kommissionen s(cid:228)nka de belopp som avses i punkt 1, i enlighet med best(cid:228)mmel- serna i punkterna 3 och 4. 3. Om den oljev(cid:228)xtareal som redan har fastst(cid:228)llts som ber(cid:228)ttigande till gr(cid:246)dspecifika arealers(cid:228)ttningar under n(cid:229)got (cid:229)r (cid:246)verskrider den maximala garantiarea- len, skall kommissionen s(cid:228)nka basbeloppet f(cid:246)r det aktuella (cid:229)ret med 1 % f(cid:246)r varje procentenhet med vil- ken den maximala garantiarealen (cid:246)verskrids. Om den maximala garantiarealen (cid:246)verskrids med mer (cid:228)n en tr(cid:246)skelprocentsats, skall s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser g(cid:228)lla. Upp till denna tr(cid:246)skelprocentsats skall s(cid:228)nkningen av beloppet vara enhetlig i samtliga medlemsstater. Om denna tr(cid:246)skelprocentsats (cid:246)verskrids l(cid:228)mpliga ytterligare s(cid:228)nkningar till(cid:228)mpas i de medlemsstater som har (cid:246)verskridit de nationella referensarealer som anges i bilaga V, minskade med den procentsats som anges i punkt 4. N(cid:228)r det g(cid:228)ller Tyskland kan emeller- tid den l(cid:228)mpliga ytterligare s(cid:228)nkningen helt eller delvis anpassas p(cid:229) Tysklands beg(cid:228)ran i enlighet med den regionala basarealen. Om denna m(cid:246)jlighet utnyttjas skall Tyskland genast s(cid:228)nda in uppgifter till kommis- sionen om hur s(cid:228)nkningarna har ber(cid:228)knats. skall Kommissionen skall i enlighet med det f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i artikel 23 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 1766/92 fastst(cid:228)lla storleken och f(cid:246)rdelningen av de s(cid:228)nkningar som skall till(cid:228)mpas och skall s(cid:228)rskilt se till att den v(cid:228)gda genomsnittliga s(cid:228)nkningen f(cid:246)r gemenskapen som helhet (cid:228)r lika med den procentsats med vilken den maximala garantiarealen har (cid:246)verskridits. 4. Den tr(cid:246)skelprocentsats som avses i punkt 3 b(cid:246)r vara 0 %. 5. Om arealers(cid:228)ttningen f(cid:246)r oljev(cid:228)xter s(cid:228)nks i enlig- het med best(cid:228)mmelserna i punkterna 3 och 4, skall kommissionen s(cid:228)nka de relevanta basbeloppen f(cid:246)r det p(cid:229)f(cid:246)ljande reglerings(cid:229)ret med samma procentsats s(cid:229)vida den maximala garantiarealen inte (cid:246)verskrids under n(cid:228)mnda (cid:229)r, fall kommissionen f(cid:229)r besluta att en s(cid:229)dan s(cid:228)nkning inte skall g(cid:228)lla. i vilket f(cid:246)ljande Trots best(cid:228)mmelserna i denna artikel, f(cid:229)r de med- 7. lemsstater i vilka det finns en avsev(cid:228)rd risk f(cid:246)r att den nationella referensareal som anges i bilaga V v(cid:228)sentli- gen (cid:246)verskrids under det reglerings(cid:229)ret, begr(cid:228)nsa den areal f(cid:246)r vilken en enskild producent kan f(cid:229) den arealers(cid:228)ttning f(cid:246)r oljev(cid:228)xter som avses i denna artikel. Denna begr(cid:228)nsning skall ber(cid:228)knas som en pro- centsats av den odlingsareal som antingen i medlems- staten eller i den regionala basarealen ber(cid:228)ttigar till den arealers(cid:228)ttning som f(cid:246)reskrivs i denna f(cid:246)rordning och skall till(cid:228)mpas p(cid:229) producentens bidragsber(cid:228)tti- gande odlingsareal. Denna begr(cid:228)nsning kan differentie- ras mellan regionala basarealer eller delbasarealer p(cid:229) grundval av objektiva kriterier. Medlemsstaterna skall meddela en s(cid:229)dan begr(cid:228)nsning senast den 1 augusti under reglerings(cid:229)ret f(cid:246)re det reglerings(cid:229)r f(cid:246)r vilket arealers(cid:228)ttning beg(cid:228)rs, eller vid en tidigare tidpunkt i de medlemsstater eller i de regioner inom en medlems- stat d(cid:228)r s(cid:229)dden inf(cid:246)r reglerings(cid:229)ret i fr(cid:229)ga sker f(cid:246)re den 1 augusti. 8. Den s(cid:228)nkning som (cid:228)r en f(cid:246)ljd av (cid:246)verskridandet av den maximala garantiarealen, till(cid:228)mpad i enlighet med best(cid:228)mmelserna i denna artikel, f(cid:229)r inte leda till ett belopp som understiger — 58,67 euro/ton f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2000/2001, — 63,00 euro/ton f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2001/2002. 9. Producenter av solrosfr(cid:246)n avsedda att anv(cid:228)ndas i konditorivaror, som s(cid:229)tts f(cid:246)r att sk(cid:246)rdas, skall uteslu- tas fr(cid:229)n det st(cid:246)d som avses i denna artikel. Inom tv(cid:229) (cid:229)r efter till(cid:228)mpningen av denna artikel 10. skall kommissionen l(cid:228)gga fram en rapport till r(cid:229)det om hur marknaden f(cid:246)r oljefr(cid:246)n har utvecklats. Vid behov skall denna rapport (cid:229)tf(cid:246)ljas av l(cid:228)mpliga f(cid:246)rslag om produktionspotentialen allvarligt skulle f(cid:246)rs(cid:228)mras. Artikel 11 Beloppen f(cid:246)r arealers(cid:228)ttningen och ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r arealuttag samt den procentuella arealandel som skall L 160/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 tas ur produktion enligt denna f(cid:246)rordning, f(cid:229)r (cid:228)ndras mot bakgrund av produktions-, produktivitets- och marknadsutvecklingen i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 37. 2 i f(cid:246)rdraget. Artikel 12 Om s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder skulle bli n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att underl(cid:228)tta (cid:246)verg(cid:229)ngen fr(cid:229)n det g(cid:228)llande systemet till det som uppr(cid:228)ttas genom denna f(cid:246)rordning, skall s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder antas i enlighet med f(cid:246)rfarandet i arti- kel 23 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 1766/92. Artikel 14 F(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92 och f(cid:246)rordning (EEG) nr 1872/94 upph(cid:228)vs h(cid:228)rmed. Artikel 15 1. Denna f(cid:246)rordning tr(cid:228)der i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 13 2. Denna f(cid:246)rordning skall till(cid:228)mpas fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 2000/2001. som anges De (cid:229)tg(cid:228)rder i denna f(cid:246)rordning skall betraktas som interventioner f(cid:246)r stabilisering av jord- bruksmarknaderna enligt artikel 1. 2 b i r(cid:229)dets f(cid:246)rord- ning (EG) nr 1258/1999. F(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92 och f(cid:246)rordning 3. (EG) nr 1872/94 skall forts(cid:228)tta att till(cid:228)mpas s(cid:229)vitt avser reglerings(cid:229)ren 1998/1999 och 1999/2000. Denna f(cid:246)rordning (cid:228)r till alla delar bindande och direkt till(cid:228)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:228)rdad i Bryssel den 17 maj 1999. P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar K. -H. FUNKE Ordf(cid:246)rande 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/11 BILAGA I PRODUKTBESKRIVNING KN-nummer Beskrivning I. SPANNM(cid:138)L 1001 10 00 1001 90 1002 00 00 1003 00 1004 00 00 1005 1007 00 1008 0709 90 60 II. OLJEV(cid:190)XTFR(cid:214)N 1201 00 ex 1205 00 ex 1206 00 10 III. PROTEINGR(cid:214)DOR 0713 10 0713 50 Durumvete Annat vete och blands(cid:228)d utom durumvete R(cid:229)g Korn Havre Majs Sorghum Bovete, hirs och kanariefr(cid:246); annan spannm(cid:229)l Sockermajs Sojab(cid:246)nor Rapsfr(cid:246)n och rybsfr(cid:246)n Solrosfr(cid:246)n (cid:190)rter Bondb(cid:246)nor och h(cid:228)stb(cid:246)nor ex 1209 29 50 S(cid:246)tlupiner IV. LIN utom sp(cid:229)nadslin ex 1204 00 Linfr(cid:246)n (Linum usitatissimum L. ) L 160/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 BILAGA II TRADITIONELLA PRODUKTIONSOMR(cid:138)DEN F(cid:214)R DURUMVETE GREKLAND Namn p(cid:229) f(cid:246)ljande regioner Centrala Grekland Peloponnesos Joniska (cid:246)arna Thessalien Makedonien Egeiska (cid:246)arna Trakien FRANKRIKE Regioner Midi-Pyre´ne´es Provence-Alpes-C(cid:244)te d’Azur Languedoc-Roussillon Departement (*) Arde`che Dr(cid:244)me SPANIEN Provinser Almer(cid:237)a Badajoz Burgos Ca´ diz C(cid:243)rdoba Granada Huelva Jae´n Ma´ laga Navarra Salamanca Sevilla Toledo Zamora Zaragoza (cid:214)STERRIKE Pannonien ITALIEN Regioner Abruzzerna Basilicata Kalabrien Kampanien Latium Marche Molise Umbrien Apulien Sardinien Sicilien Toskana PORTUGAL Distrikt Santare´m Lissabon Setu´ bal Portalegre Evora Beja Faro (*) Vart och ett av dessa departement kan anknytas till en av regio- nerna ovan. 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/13 BILAGA III MAXIMAL GARANTIAREAL SOM F(cid:138)R TILL(cid:190)GG TILL AREALERS(cid:190)TTNINGEN F(cid:214)R DURUMVETE Grekland Spanien Frankrike Italien (cid:214)sterrike Portugal (hektar) 617 000 594 000 208 000 1 646 000 7 000 118 000 BILAGA IV MAXIMAL GARANTIAREAL SOM F(cid:138)R S(cid:190)RSKILT ST(cid:214)D F(cid:214)R DURUMVETE Tyskland Spanien Frankrike Italien F(cid:246)renade kungariket (hektar) 10 000 4 000 50 000 4 000 5 000 L 160/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 BILAGA V NATIONELLT REFERENSOMR(cid:138)DE Land F(cid:246)r reglerings(cid:229)ren 2000/2001 och 2001/2002 (i tusen hektar) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket 6 236 929 26 1 168 1 730 5 542 2 7 147 93 70 137 385