title: Tribunal de première instance des Communautés européennes Modification du règlement de procédure du Tribunal de première instance des Communautés européennes visant à permettre au tribunal de statuer en formation à juge unique du 17 mai 1999

eurovoc_concepts:
General Court (EU)
administrative procedure
judge
jurisdiction
regulation

text: L 135/92 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 29. 5. 1999 COUR DE JUSTICE Tribunal de premi(cid:138)re instance des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes MODIFICATION DU R(cid:221)GLEMENT DE PROC(cid:144)DURE DU TRIBUNAL DE PREMI(cid:221)RE INSTANCE DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES VISANT (cid:211) PERMETTRE AU TRIBUNAL DE STATUER EN FORMATION (cid:211) JUGE UNIQUE du 17 mai 1999 LE TRIBUNAL DE PREMI(cid:221)RE INSTANCE DES COMMU- NAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu l’accord de la Cour de justice, vu l’article 225 du trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) euro- p(cid:130)enne, vu l’article 32 quinto du trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne du charbon et de l’acier, vu l’article 140 A du trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne de l’(cid:130)nergie atomique, vu le protocole sur le statut de la Cour de justice de la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le protocole sur le statut de la Cour de justice de la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne du charbon et de l’acier, vu le protocole sur le statut de la Cour de justice de la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne de l’(cid:130)nergie atomique, vu l’approbation unanime du Conseil donn(cid:130)e le 26 avril 1999, tel que modifi(cid:130) par consid(cid:130)rant que l’article 2, paragraphe 4, de la d(cid:130)cision 88/591/CECA, CEE, Euratom du Conseil du 24 octobre 1988, la d(cid:130)cision 1999/291/CE, CECA, Euratom du Conseil du 26 avril 1999, pr(cid:130)voit que, dans certains cas d(cid:130)termin(cid:130)s par le r(cid:138)glement de proc(cid:130)- dure, le Tribunal peut si(cid:130)ger en formation (cid:133) juge unique; consid(cid:130)rant qu’il y a lieu de faire usage de cette facult(cid:130) et de d(cid:130)terminer, dans le r(cid:138)glement de proc(cid:130)dure du Tribunal, les cas dans lesquels un juge unique peut (cid:136)tre appel(cid:130) (cid:133) statuer sur une affaire et les modalit(cid:130)s selon lesquelles une affaire peut (cid:136)tre jug(cid:130)e par un juge unique; A ARR(cid:219)T(cid:144) LES MODIFICATIONS SUIVANTES DE SON R(cid:221)GLEMENT DE PROC(cid:144)DURE: Article premier vu la d(cid:130)cision 88/591/CECA, CEE, Euratom du Conseil du 24 octobre 1988 instituant un Tribunal de premi(cid:138)re instance des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes (1), l’acte d’adh(cid:130)- sion de l’Autriche, de la Finlande et de la Su(cid:138)de, ainsi que la d(cid:130)cision 1999/291/CE, CECA, Euratom du Conseil du 26 avril 1999 (2), Le r(cid:138)glement de proc(cid:130)dure du Tribunal de premi(cid:138)re instance des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes du 2 mai 1991 (3) modifi(cid:130) le 15 septembre 1994 (4), le 17 f(cid:130)vrier 1995 (5), le 6 juillet 1995 (6) et le 12 mars 1997 (7) est modifi(cid:130) comme suit: (1) JO L 319 du 25. 11. 1988, p. 1. D(cid:130)cision modifi(cid:130)e par les d(cid:130)ci- sions 93/350/Euratom, CECA, CEE du Conseil (JO L 144 du 16. 6. 1993, p. 21) et 94/149/CECA, CE du Conseil (JO L 66 du 10. 3. 1994, p. 29). (2) JO L 114 du 1. 5. 1999, p. 52. (3) JO L 136 du 30. 5. 1991, p. 1. (4) JO L 249 du 24. 9. 1994, p. 17. (5) JO L 44 du 28. 2. 1995, p. 64. (6) JO L 172 du 22. 7. 1995, p. 3. (7) JO L 103 du 19. 4. 1997, p. 6, rect. JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 72. 29. 5. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 135/93 1) L’article 11 est modifi(cid:130) comme suit: a) le paragraphe 1, est compl(cid:130)t(cid:130) par l’alin(cid:130)a suivant: «Les affaires peuvent (cid:136)tre jug(cid:130)es par un juge unique lorsqu’elles lui sont d(cid:130)volues dans les conditions d(cid:130)termin(cid:130)es par les articles 14 et 51 ou attribu(cid:130)es en vertu de l’article 124, de l’article 127, paragraphe 1, ou de l’article 129, paragraphe 2. » b) Au paragraphe 2, la phrase suivante est ajout(cid:130)e: «Pour les affaires d(cid:130)volues ou attribu(cid:130)es (cid:133) un juge unique, le terme “Tribunal” utilis(cid:130) dans le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement d(cid:130)signe (cid:130)galement ce juge. » 2) L’article 14 est modifi(cid:130) comme suit: a) Le premier alin(cid:130)a devient le paragraphe 1 et le deuxi(cid:138)me alin(cid:130)a est supprim(cid:130). b) Les paragraphes suivants sont ajout(cid:130)s: «§ 2 Les affaires ci-apr(cid:138)s, attribu(cid:130)es (cid:133) une chambre 1. compos(cid:130)e de trois juges, peuvent (cid:136)tre jug(cid:130)es par le juge rapporteur statuant en tant que juge unique lorsqu’elles s’y pr(cid:136)tent compte tenu de l’absence de difficult(cid:130) des questions de droit ou de fait soulev(cid:130)es, de l’importance limit(cid:130)e de l’affaire et de l’absence d’autres circonstances particuli(cid:138)res et qu’elles ont (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)volues dans (cid:133) l’article 51: conditions pr(cid:130)vues les a) les affaires introduites en vertu de l’article 236 du trait(cid:130) CE et de l’article 152 du trait(cid:130) CEEA; b) les affaires introduites en vertu de l’article 230, quatri(cid:138)me alin(cid:130)a, de l’article 232, troisi(cid:138)me alin(cid:130)a, et de l’article 235 du trait(cid:130) CE, de l’article 33, deuxi(cid:138)me alin(cid:130)a, de l’article 35 et de l’article 40, premier et deuxi(cid:138)me alin(cid:130)a du trait(cid:130) CECA ainsi que de l’article 146, quatri(cid:138)me alin(cid:130)a, de l’article 148, troisi(cid:138)me alin(cid:130)a, et de l’article 151 du trait(cid:130) CEEA, et qui ne soul(cid:138)vent que des questions d(cid:130)j(cid:133) clarifi(cid:130)es par une jurisprudence (cid:130)tablie ou rel(cid:138)vent d’une s(cid:130)rie d’affaires ayant le m(cid:136)me objet et dont l’une a d(cid:130)j(cid:133) (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)cid(cid:130)e avec force de chose jug(cid:130)e; c) les affaires introduites en vertu de l’article 238 du trait(cid:130) CE, de l’article 42 du trait(cid:130) CECA et de l’article 153 du trait(cid:130) CEEA. (cid:190) des r(cid:138)gles relatives (cid:133) l’organisation commune des march(cid:130)s agricoles (cid:133) l’exception des affaires relevant d’une s(cid:130)rie d’affaires ayant le m(cid:136)me objet et dont l’une a d(cid:130)j(cid:133) (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)cid(cid:130)e avec force de chose jug(cid:130)e; c) pour les affaires vis(cid:130)es (cid:133) l’article 130, paragraphe 1. la Le juge unique renvoie l’affaire devant 3. chambre s’il constate que les conditions de la d(cid:130)vo- lution ne sont plus r(cid:130)unies. §3 Les d(cid:130)cisions de renvoi et de d(cid:130)volution pr(cid:130)vues aux paragraphes 1 et 2 sont prises dans les condi- tions pr(cid:130)vues (cid:133) l’article 51. » 3) (cid:211) l’article 16, l’alin(cid:130)a suivant est ajout(cid:130): «Pour les affaires d(cid:130)volues ou attribu(cid:130)es (cid:133) un juge unique, les pouvoirs du pr(cid:130)sident, (cid:133) l’exception de ceux vis(cid:130)s aux articles 105 et 106, sont exerc(cid:130)s par ce juge. » 4) (cid:211) l’article 32, le paragraphe suivant est ajout(cid:130): «§ 5 En cas d’absence ou d’emp(cid:136)chement du juge unique auquel l’affaire est d(cid:130)volue ou attribu(cid:130)e, le pr(cid:130)sident du Tribunal d(cid:130)signe un autre juge pour le remplacer. » 5) L’article 51 est remplac(cid:130) par le texte suivant: «Article 51 §1 Dans les cas d(cid:130)termin(cid:130)s par l’article 14, paragraphe 1, la chambre saisie de l’affaire peut (cid:133) tout stade de la proc(cid:130)dure, soit d’office soit (cid:133) la demande d’une partie, proposer (cid:133) la formation pl(cid:130)ni(cid:138)re du Tribunal le renvoi de l’affaire (cid:133) celle-ci ou (cid:133) une chambre compos(cid:130)e d’un nombre diff(cid:130)rent de juges. La formation pl(cid:130)ni(cid:138)re d(cid:130)cide sur le renvoi, les parties et l’avocat g(cid:130)n(cid:130)ral entendus. L’affaire doit (cid:136)tre maintenue ou renvoy(cid:130)e devant une chambre compos(cid:130)e de cinq juges lorsqu’un (cid:144)tat membre ou une institution des Communaut(cid:130)s euro- p(cid:130)ennes qui est partie (cid:133) l’instance le demande. 2. La d(cid:130)volution (cid:133) un juge unique est exclue: §2 a) pour les affaires qui soul(cid:138)vent des questions rela- tives (cid:133) la l(cid:130)galit(cid:130) d’un acte de port(cid:130)e g(cid:130)n(cid:130)rale; b) pour les affaires concernant la mise en œuvre: (cid:190) des r(cid:138)gles de concurrence et de contr(cid:147)le des concentrations, (cid:190) des r(cid:138)gles concernant les aides accord(cid:130)es par les (cid:144)tats, (cid:190) des r(cid:138)gles visant commerciale, les mesures de d(cid:130)fense La d(cid:130)cision d’attribuer une affaire (cid:133) un juge unique dans les cas d(cid:130)termin(cid:130)s par l’article 14, paragraphe 2, est prise (cid:133) l’unanimit(cid:130), les parties entendues, par la chambre compos(cid:130)e de trois juges devant laquelle l’af- faire est pendante. Lorsqu’un (cid:144)tat membre ou une institution des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes qui est partie (cid:133) l’instance s’oppose (cid:133) ce qu’une affaire soit jug(cid:130)e par un juge unique, elle doit (cid:136)tre maintenue ou renvoy(cid:130)e devant la chambre dont fait partie le juge rapporteur. » L 135/94 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 29. 5. 1999 6) L’article 118 est modifi(cid:130) comme suit: 9) (cid:211) l’article 129, paragraphe 2, la phrase suivante est a) Le paragraphe suivant est ins(cid:130)r(cid:130): «§ 2 bis Lorsque la Cour annule un arr(cid:136)t ou une ordon- nance rendu par un juge unique, le pr(cid:130)sident du Tribunal attribue l’affaire (cid:133) une chambre compos(cid:130)e de trois juges dont ce juge ne fait pas partie. » b) Au paragraphe 3, les mots «paragraphes 1 et 2, les articles 13, paragraphe 2, 14» sont remplac(cid:130)s par les mots «paragraphes 1, 2 et 2 bis, les articles 13, paragraphe 2, 14, paragraphe 1,». 7) (cid:211) l’article 124, la phrase suivante est ajout(cid:130)e: «Si l’arr(cid:136)t a (cid:130)t(cid:130) rendu par un juge unique, la demande en tierce opposition est attribu(cid:130)e (cid:133) ce juge. » 8) (cid:211) l’article 127, paragraphe 1, la phrase suivante est ajout(cid:130)e: ajout(cid:130)e: «Si l’arr(cid:136)t a (cid:130)t(cid:130) rendu par un juge unique, la demande en interpr(cid:130)tation est attribu(cid:130)e (cid:133) ce juge. » Article 2 Les pr(cid:130)sentes modifications du r(cid:138)glement de proc(cid:130)dure, authentiques dans les langues vis(cid:130)es (cid:133) l’article 35, para- graphe 1, dudit r(cid:138)glement, sont publi(cid:130)es au Journal offi- ciel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Elles entrent en vigueur le premier jour du deuxi(cid:138)me mois suivant leur publication. Fait (cid:133) Luxembourg, le 17 mai 1999. «Si l’arr(cid:136)t a (cid:130)t(cid:130) rendu par un juge unique, la demande en r(cid:130)vision est attribu(cid:130)e (cid:133) ce juge. » Le greffier H. JUNG Le pr(cid:130)sident B. VESTERDORF


title: Nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení

eurovoc_concepts:
Community support framework
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
State aid
aid to agriculture
development aid
regional aid
repeal
rural development

formats: html pdf print

text: 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 391 31999R1257 L 160/80 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 26. 6. 1999 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy, obtížím (cíl 2), jak je definováno v nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných usta- noveních o strukturálních fondech (6); s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2), s ohledem na výboru (3), stanovisko Hospodářského a sociálního (4) zemědělských struktur byla vzhledem k tomu, že opatření navržená k podpoře zlepšení zavedena do společné zemědělské politiky již v roce 1972; že po dobu téměř dvou desetiletí byly činěny pokusy o začle- nění zemědělské strukturální politiky do širšího hospo- dářského a sociálního kontextu venkovských oblastí; že reforma politiky v roce 1992 zdůraznila ekologický rozměr zemědělství jako největšího uživatele půdy; s ohledem na stanovisko Výboru regionů (4), s ohledem na stanovisko Účetního dvora (5), (1) (2) (3) vzhledem k tomu, že společná politika rozvoje venkova by měla doprovázet a doplňovat jiné nástroje společné zemědělské politiky, a tím přispět k dosažení cílů této politiky, jak je stanoveno v čl. 33 odst. 1 Smlouvy; vzhledem k tomu, že podle čl. 33 odst. 2 písm. a) Smlouvy musí být při vypracování společné zemědělské politiky a zvláštních způsobů jejího používání vzata v úvahu zvláštní povaha zemědělské činnosti, která vyplývá ze sociální struktury zemědělství a ze strukturál- ních a přírodních rozdílů mezi různými zemědělskými regiony; (6) vzhledem k tomu, že podle článku 159 Smlouvy musí brát provádění společných politik v úvahu cíle stano- vené články 158 a 160 pro společnou politiku hospo- dářské a sociální soudržnosti a přispívat k jejich dosa- žení; že opatření pro rozvoj venkova by proto měla rozvoj přispět k této politice v regionech, zaostává (cíl 1), a v regionech, které čelí strukturálním jejichž (5) vzhledem k tomu, že politika venkova se v současné době komplexních nástrojů; vykonává prostřednictvím řady vzhledem k tomu, že v průběhu následujících let se zemědělství bude muset přizpůsobit novým skutečno- stem a dalším změnám vývoje trhu, politiky trhu a tržních pravidel, poptávce a preferencím spotřebitelů a příštímu rozšíření Společenství; že tyto změny se budou týkat nejen zemědělských trhů, ale obecně i míst- ního hospodářství ve venkovských regionech; že politika rozvoje venkova by měla směřovat k obnově a posílení konkurenceschopnosti venkovských regionů; a přispět tak k zachování a vytváření pracovních míst ve výše uvedených regionech; vzhledem k tomu, že tento rozvoj by měl být posílen a podpořen reorganizací a zjednodušením stávajících nástrojů rozvoje venkova; (1) Úř. věst. C 170, 4. 6. 1998, s. 7. (2) Stanovisko ze dne 6. května 1999 (dosud nezveřejněné v Úředním (7) věstníku). (3) Úř. věst. C 407, 28. 12. 1998, s. 210. (4) Úř. věst. C 93, 6. 4. 1999, s. 1. (5) Úř. věst. C 401, 22. 12. 1998, s. 3. (6) Úř. věst. L 161, 26. 6. 1999, s. 1. 392 (8) CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 ze Rady jejich (EHS) těmito činnostmi č. 2052/88 a o koordinaci mezi vzhledem k tomu, že tato reorganizace by měla vzít v úvahu zkušenosti získané používáním stávajících nástrojů, a měla by proto být založena na nástrojích používaných v rámci současných prioritních cílů podpo- rujících rozvoj venkova tím, že urychlí přizpůsobení zemědělských struktur v rámci reformy společné země- dělské politiky a usnadní rozvoj a strukturální přizpůso- bení venkovských oblastí (cíle 5a a 5b), jak je stanoveno v nařízení dne 24. června 1988 o úkolech strukturálních fondů a jejich činnostmi účinnosti navzájem a mezi a operacemi Evropské investiční banky a jinými stávajícími finanč- ními nástroji (1) a v nařízení Rady (EHS) č. 4256/88 ze dne 19. prosince 1988, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení č. 2052/88, pokud jde o orientační sekci Evropského zemědělského orientač- ního a záručního fondu (EZOZF) (2), a těch nástrojích, které opatření jako k reformě zemědělské politiky z roku 1992 nařízením Rady (EHS) č. 2078/92 ze dne 30. června 1992 o způ- sobech zemědělské produkce slučitelných s požadavky na ochranu životního prostředí a zachování přírodního prostředí (3), nařízením Rady (EHS) č. 2079/92 ze dne 30. června 1992, kterým se zavádí režim podpor Spole- čenství v případě předčasného starobního důchodu v zemědělství (4) a nařízením Rady (EHS) 2080/92 ze dne 30. června 1992, kterým se zavádí režim podpor Společenství na lesnická opatření v zemědělství (5); doprovodná zaváděny (EHS) jsou (12) (13) (14) (15) vzhledem k tomu, že ve venkovských oblastech by opatření doprovázet pro a doplňovat politiky trhu; venkova měla rozvoj že vzhledem k tomu, venkova z EZOZF by měla být založena na jednotném právním rámci zavádějícím opatření způsobilá pro podporu, jejich cíle a kritéria poskytnutí podpory; podpora rozvoje vzhledem k tomu, že z důvodu rozmanitosti venkov- ských oblastí Společenství by se politika rozvoje venkova měla řídit zásadou subsidiarity; že by proto měla být v co možná nejvyšší míře decentralizována a důraz musí být dán na účast a přístup vedoucí od nižší na vyšší úroveň; že by proto kritéria pro poskytnutí podpory rozvoje venkova neměla přesahovat meze toho, co je nezbytné k dosažení cílů politiky rozvoje venkova; vzhledem k tomu, že zajištění souladu s jinými nástroji společné zemědělské politiky a jinými společnými politi- kami však vyžaduje, aby byla stanovena základní kritéria pro poskytnutí podpory na úrovni Společenství; že by mělo být především zabráněno neopodstatněnému narušování hospodářské soutěže vyplývajícímu z opa- tření pro rozvoj venkova; (9) vzhledem k tomu, že reformované politiky rámec venkova by měl zahrnovat všechny venkovské regiony ve Společenství; (10) vzhledem k tomu, že tři stávající doprovodná opatření zavedená reformou společné zemědělské politiky v roce 1992 (agroenvironmentální opatření, předčasný odchod do důchodu a zalesňování) by měla být doplněna systémem pro znevýhodněné oblasti a oblasti s environ- mentálními omezeními; (16) vzhledem k tomu, že k zajištění pružnosti a ke zjedno- dušení právních předpisů by měla Rada přenést na Komisi prováděcí pravomoci v souladu s čl. 202 třetí odrážkou Smlouvy; (17) vzhledem k tomu, že struktura zemědělství ve Společen- ství je určována existencí značného množství zeměděl- ských podniků, kterým chybí strukturální podmínky k zajištění přiměřeného příjmu a životních podmínek pro zemědělce a jejich rodiny; (11) vzhledem k tomu, že jiná opatření pro rozvoj venkova by měla tvořit součást integrovaných programů rozvoje pro regiony spadající pod cíl 1 a mohou tvořit součást programů pro regiony spadající pod cíl 2; (1) Úř. věst. L 185, 15. 7. 1988, s. 9. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3193/94 (Úř. věst. L 337, 24. 12. 1994, s. 11). (2) Úř. věst. L 374, 31. 12. 1988, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 2085/93 (Úř. věst. L 193, 31. 7. 1993, s. 44). (3) Úř. věst. L 215, 30. 7. 1992, s. 85. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2272/95 (Úř. věst. L 288, 1. 12. 1995, s. 35). Nařízení opravené nařízením Komise (ES) č. 1962/96 (Úř. věst. L 259, 12. 10. 1996, s. 7). (4) Úř. věst. L 215, 30. 7. 1992, s. 91. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2773/95 (Úř. věst. L 288, 1. 12. 1995, s. 37). (5) Úř. věst. L 215, 30. 7. 1992, s. 96. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 231/96 (Úř. věst. L 30, 8. 2. 1996, s. 33). (18) vzhledem k tomu, že cílem investiční podpory Spole- je modernizace zemědělských podniků a zlep- čenství šení jejich životaschopnosti; (19) vzhledem k tomu, že podmínky Společenství pro poskytnutí investiční podpory by měly být zjednodušeny v porovnání se stávajícími podmínkami stanovenými nařízením Rady (ES) č. 950/97 ze dne 20. května 1997 o zvýšení efektivnosti zemědělských struktur (6); (6) Úř. věst. L 142, 2. 6. 1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné naří- zením (ES) č. 2331/98 (Úř. věst. L 291, 30. 10. 1998, s. 10). 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 393 (20) (21) vzhledem k tomu, že poskytování zvláštních výhod mladým zemědělcům může zjednodušit nejen jejich zahajování strukturální také přizpůsobení jejich zemědělských podniků; ale následně činnosti, vzhledem k tomu, že vývoj a specializace zemědělství vyžadují přiměřenou úroveň obecné, technické a hospo- dářské odborné přípravy osob účastnících se činností v zemědělství a lesnictví, zejména pokud jde o nové přístupy k řízení, produkci a uvádění na trh; (22) vzhledem k tomu, že je třeba zvláštního úsilí k zaučení zemědělců a k jejich informování o způsobech země- dělského hospodaření v souladu se životním prostředím; (23) vzhledem k tomu, že z důvodu zlepšení životaschop- nosti zemědělských podniků by měl být podporován předčasný odchod do důchodu v zemědělství, s přihléd- nutím ke zkušenostem získaným při provádění nařízení (EHS) č. 2079/92; (29) vzhledem k tomu, že z důvodu podpory udržitelného rozvoje venkovských oblastí a nutnosti reagovat na vzrůstající poptávku společnosti po environmentálních službách by v nadcházejících letech měla být prvořadá úloha přiznána agroenvironmentálním nástrojům; (30) (31) vzhledem k tomu, že stávající podpora agroenvironmen- tálních opatření podle nařízení (EHS) č. 2078/92 by se měla nadále zachovat pro cílená opatření v životním prostředí s ohledem na zkušenosti získané při uplatňo- vání tohoto režimu, jak je podrobně popsáno ve zprávě Komise předložené podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2078/92; vzhledem k tomu, že režim podpor agroenvironmentál- ních opatření by měl pokračovat, aby motivoval země- dělce ke službě celé společnosti zavedením nebo dalším využíváním způsobů zemědělského hospodaření v sou- ladu se vzrůstající potřebou ochrany a zlepšování stavu životního prostředí, přírodních zdrojů, půdy a genetické rozmanitosti a zachování přírodního prostředí a kra- jiny; (24) vzhledem k tomu, že podpora znevýhodněných oblastí by měla přispívat k trvalému užívání zemědělské půdy, zachování přírodního prostředí, zachování a podpoře udržitelných zemědělských systémů; (32) vzhledem k tomu, že zlepšování zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů by měla být v této oblasti motivována investičními podporami; (25) vzhledem k tomu, že znevýhodněné oblasti by měly být roztříděny na základě společných kritérií; (26) vzhledem k tomu, že na úrovni Společenství neexistuje potřeba žádného dalšího roztřídění znevýhodněných oblastí; (27) vzhledem k tomu, že by měly být stanoveny podmínky pro poskytování vyrovnávacích příspěvků z důvodu zajištění účinnosti tohoto režimu podpor a z důvodu zajištění dosažení jeho cílů; (28) vzhledem k tomu, že z důvodu omezení zemědělské činnosti v oblastech s environmentálními omezeními může být nezbytné poskytovat zemědělcům k vyřešení jejich z těchto zvláštních omezení podpory; vyplývajících problémů (33) vzhledem k tomu, že tato podpora může být v široké míře založena na stávajících podmínkách v současné době stanovených nařízením Rady (ES) č. 951/97 ze dne 20. května 1997 o zlepšení podmínek zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (1); (34) vzhledem k tomu, že by měly být zajištěny životaschop- nost těchto investic a podíl zemědělců na hospodář- ských výhodách přijatého opatření; (35) vzhledem k tomu, že lesnictví je nedílnou součástí rozvoje venkova a opatření v lesnictví by proto měla být zahrnuta do režimu podpor rozvoje venkova; že podpora lesnictví nesmí způsobit zkreslení hospodářské soutěže a měla by být neutrální ve vztahu k trhu; (1) Úř. věst. L 142, 2. 6. 1997, s. 22. 394 (36) (37) (38) CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 vzhledem k tomu, že opatření v lesnictví by se měla přijmout s ohledem na závazky sjednané na meziná- rodní úrovni Společenstvím a členskými státy a měla by být založena na plánech členských států pro lesnictví; že tato opatření by rovněž měla vzít v úvahu zvláštní problémy klimatických změn; produkty vytváří nový trh; že ekologické zemědělství zlepšuje udržitelnost zemědělské činnosti, a tím přispívá k obecným cílům tohoto nařízení; že zvláštní opatření na podporu rozvoje venkova se mohou týkat produkce, zpracování a uvádění produktů ekologického zeměděl- ství na trh; vzhledem k tomu, že opatření v lesnictví by měla být založena na opatřeních přijatých v rámci stávajících režimů stanovených nařízením Rady (EHS) č. 1610/89 ze dne 29. května 1989, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 4256/88 ohledně opatření pro rozvoj a využití lesů ve venkovských oblastech Společenství (1) a nařízením Rady (EHS) č. 867/90 ze dne 29. března 1990 o zlepšení podmínek zpracování a uvádění lesnických produktů na trh (2); vzhledem k tomu, že zalesňování zemědělské půdy je důležité zejména z hlediska využití půdy a životního prostředí a jako příspěvek na zvýšené zásobování urči- tými lesnickými produkty; že stávající podpora zalesňo- vání v rámci nařízení (EHS) č. 2080/92 by proto měla být nadále poskytována s přihlédnutím ke zkušenosti jak je získané při provádění výše uvedené úpravy, podrobně popsáno ve zprávě Komise předložené podle čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení; (42) vzhledem k tomu, že opatření pro rozvoj venkova způsobilá pro podporu Společenství by měla být v sou- ladu s právními předpisy Společenství a s ostatními politikami Společenství a jinými nástroji společné země- dělské politiky; (43) vzhledem k tomu, že v rámci tohoto nařízení by se měla vyloučit podpora pro určitá opatření způsobilá pro podporu podle jiných nástrojů společné zemědělské poli- tiky, a zejména pro opatření, která spadají do působ- nosti podpůrných režimů v rámci společných organizací trhu s výjimkou odůvodněnou objektivními kritérii; (39) vzhledem k tomu, že by měly být poskytnuty příspěvky na činnosti, jejichž cílem je zachování a zlepšení ekolo- gické rovnováhy lesů v určitých oblastech; (40) (41) týkající vzhledem k tomu, že by měla být poskytnuta podpora na jiná opatření se zemědělských činností a jejich změn; že seznam opatření by měl být definován na základě zkušeností a s ohledem na potřeby rozvoje venkova tak, aby byl tento rozvoj částečně zaměřen na nezemědělské činnosti a služby, za účelem obrátit vývoj směřující úpadku a vylidnění venkova; že by měla být podporována opatření k odstranění nerovností a k podpoře rovných příležitostí pro ženy a muže; k hospodářskému a sociálnímu vzhledem k tomu, že se zvyšuje poptávka spotřebitelů po produktech a potravinách produkovaných ekolo- tím pro zemědělské gickým zemědělstvím; že se (44) (45) vzhledem k tomu, že s ohledem na stávající podporu pro seskupení producentů a jejich svazy v několika společných organizacích trhu se zvláštní podpora sesku- pením producentů v rámci rozvoje venkova nadále nejeví jako nezbytná; že režim podpor existující podle nařízení Rady (ES) č. 952/97 ze dne 20. května 1997 o seskupeních producentů a jejich svazech (3) by proto měl být ukončen; vzhledem k tomu, že podpory Společenství, které jsou určeny na opatření pro rozvoj venkova v oblastech, které nespadají pod cíl 1, by měla financovat záruční sekce EZOZF; že základní finanční pravidla stanovená nařízením (ES) odpovídajícím způsobem přizpůsobena; č. 1260/1999 byla (46) vzhledem k tomu, že podporu Společenství, která je určena na opatření pro rozvoj venkova v oblastech spadajících pod cíl 1, by měla nadále financovat orien- tační sekce EZOZF s výjimkou tří stávajících doprovod- znevýhodněných oblastí ných opatření a oblastí s environmentálním omezením; a podpory (1) Úř. věst. L 165, 15. 6. 1989, s. 3. (2) Úř. věst. L 91, 6. 4. 1990, s. 7. (3) Úř. věst. L 142, 2. 6. 1997, s. 30. 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 395 (47) (48) (49) (50) vzhledem k tomu, že pokud jde o podporu na opatření pro rozvoj venkova zahrnutá v programování cíle 1 a cíle 2, by se mělo zejména na integrované programo- (ES) vání č. 1260/1999; že pravidla financování by však měla vzít v úvahu, že opatření v regionech spadajících pod cíl 2 budou financována záruční sekcí; vztahovat opatření nařízení těchto vzhledem k tomu, že opatření pro rozvoj venkova neza- hrnutá v programování cíle 1 nebo cíle 2 by měla být předmětem programování rozvoje venkova podle zvlášt- ních pravidel; že výše podpor pro tato opatření by měla být rozlišena podle obecných zásad stanovených (ES) č. 1260/1999 s dosta- v čl. 29 odst. 1 nařízení tečným ohledem na požadavek sociální a hospodářské soudržnosti; že následkem toho by uvedená výše podpor měla být v zásadě diferencována pro oblasti spadající pod cíl 1 a cíl 2 a jiné oblasti; že výše stanovená v tomto nařízení je maximální výší podpor Společenství; vzhledem k tomu, že kromě programů rozvoje venkova je třeba Komisi umožnit, aby z vlastního podnětu vydala ustanovení týkající se studií o rozvoji venkova, aniž je tím dotčena iniciativa stanovená v článcích 19 a 20 nařízení (ES) č. 1260/1999; vzhledem k tomu, že je třeba zavést vhodná pravidla pro sledování a hodnocení podpory rozvoje venkova, za použití přesně vymezených ukazatelů, jež musí být dohodnuty a zavedeny před prováděním programu; (51) (52) (53) vzhledem k tomu, že opatření pro rozvoj venkova by měla mít nárok na podporu členských států bez finanční účasti Společenství; že s ohledem na značný hospo- a z důvodu zajištění dářský dopad této podpory souladu s opatřeními způsobilými pro podporu Spole- čenství a zjednodušení postupů by měla být zavedena zvláštní pravidla pro státní podpory; vzhledem k tomu, že je třeba umožnit, aby byla přijata přechodná pravidla k usnadnění přechodu ze stávajících režimů podpory na nový režim podpory rozvoje venkova; vzhledem k tomu, že nový režim stanovený v tomto nařízení nahrazuje stávající režimy podpory, které by proto měly být zrušeny; že v důsledku toho je třeba rovněž zrušit odchylky v právní úpravě současných režimů pro nejvzdálenější regiony a pro ostrovy v Egej- ském moři; vzhledem k tomu, že jakmile budou prove- dena programování opatření pro rozvoj venkova, dojde za účelem uspokojení zvláštních potřeb výše uvedených regionů k přijetí nových předpisů pro pružnost, nezbytné úpravy a odchylky. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I OBLAST PŮSOBNOSTI A CÍLE Článek 1 3. Opatření pro rozvoj venkova: Toto nařízení zavádí rámec podpory Společenství pro 1. udržitelný rozvoj venkova. — se začlení mezi opatření podporující rozvoj a strukturální přizpůsobení regionů, jejichž rozvoj zaostává (cíl 1) a 2. Opatření pro rozvoj venkova doprovází a doplňují jiné nástroje společné zemědělské politiky, a tím přispívají k dosa- žení cílů stanovených článkem 33 Smlouvy. — doprovází opatření podporující hospodářskou a sociální přeměnu oblastí, jež čelí strukturálním obtížím (cíl 2) 396 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 v dotyčných regionech, s ohledem na zvláštní cíle podpory Společenství uvedené v čl. 158 a 160 Smlouvy a v nařízení (ES) č. 1260/1999 a v souladu s podmínkami vymezenými v tomto nařízení. Článek 2 Podpora rozvoje venkova týkající se zemědělské činnosti a její přeměny, se může týkat: — zlepšování struktur zemědělských podniků a struktur pro zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh, — přeměny a přesměrování potenciálu zemědělské produkce, zavádění nových technologií a zlepšování jakosti produktů, — podpory nepotravinářské produkce, — udržitelného rozvoje lesnictví, — zachování a posílení životaschopné sociální struktury ve venkovských oblastech, — rozvoje hospodářských činností a zachování a vytváření pracovních míst s cílem zajištění lepšího využití stávajícího potenciálu, — zlepšování pracovních a životních podmínek, — zachování a podpory zemědělských systémů s nízkými vstupními náklady, — ochrany a podpory vysoké hodnoty přírody a udržitelného zemědělství, které dodržuje environmentální požadavky, — odstraňování nerovností a podpory rovných příležitostí pro muže a ženy, zejména podporou projektů zahajovaných a prováděných ženami. Článek 3 — diverzifikace činností s cílem rozvoje doplňkových nebo alternativních činností, Podpora se poskytuje na opatření pro rozvoj venkova uvedená v hlavě II a za podmínek v ní stanovených. HLAVA II OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA KAPITOLA I — zvyšování jakosti, INVESTICE V ZEMĚDĚLSKÝCH PODNICÍCH — ochranu a zlepšování přirozeného životního prostředí, hygienických podmínek a norem týkajících se dobrých životních podmínek zvířat, — podporu diverzifikace činností zemědělského podniku. Článek 4 Investiční podpory v zemědělských podnicích přispívají ke zlepšení příjmů a života v zemědělství, pracovních a produkč- ních podmínek. Článek 5 Tyto investice musí sledovat jeden nebo více z následujících cílů: — snižování produkčních nákladů, Investiční podpora se poskytuje pouze těm zemědělským podnikům: — zlepšování a přesměrování produkce, — které mohou prokázat hospodářskou životaschopnost, 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 397 — které splňují minimální požadavky v oblasti životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat a — zemědělec má postavení vedoucího zemědělského podniku. — v nichž má zemědělec dostatečné odborné znalosti a způ- sobilost. Lze stanovit zvláštní podmínky pro případ, kdy mladý země- dělec nepůsobí jako výhradní vedoucí zemědělského podniku. Tyto podmínky musí být rovnocenné podmínkám vyžado- vaným pro zahájení činnosti mladého zemědělce jako výhrad- ního vedoucího zemědělského podniku. Článek 6 Podpora se neposkytne na investice, které mají za cíl zvýšení produkce, pro kterou nemohou být nalezena běžná odbytiště. 2. Podpory na zahájení činnosti mohou zahrnovat: Článek 7 Členské státy stanoví meze celkových investic způsobilých pro podporu. Celková výše podpory vyjádřená jako procentuální podíl z objemu investic způsobilých pro podporu je omezena maxi- mální výší 40 % a ve znevýhodněných oblastech 50 %. Pokud investice uskutečňují mladí zemědělci, jak je uvedeno v kapi- tole II, může tento podíl dosáhnout 45 % a ve znevýhodně- ných oblastech 55 %. KAPITOLA II ZAHÁJENÍ ČINNOSTI MLADÝCH ZEMĚDĚLCŮ Článek 8 Podpora za účelem usnadnění zahájení činnosti mladých 1. zemědělců se poskytne za těchto podmínek: — zemědělec je mladší 40 let, — zemědělec má odpovídající odborné znalosti a způsobilost, — zemědělec podniku, poprvé zahajuje činnost v zemědělském — pokud jde o zemědělský podnik: (i) lze u něj prokázat hospodářskou životaschopnost a (ii) splňuje minimální požadavky životního v oblasti a dobrých životních podmínek prostředí, hygieny zvířat a — jednorázovou prémii do maximální částky uvedené v pří- loze, — úrokový příspěvek na úvěry pro pokrytí nákladů vyplývají- cích ze zahájení činnosti; kapitalizovaná hodnota úroko- vých příspěvků nesmí překročit hodnotu jednorázové prémie. KAPITOLA III ODBORNÁ PŘÍPRAVA Článek 9 Podpora odborné přípravy má přispívat ke zvýšení odborných znalostí a způsobilosti zemědělců a jiných osob účastnících se zemědělských a lesnických činností a jejich přeměně na jiné činnosti. Odborná příprava slouží zejména: — k přípravě na zemědělce kvalitativní přesměrování produkce, používání produkčních postupů slučitelných se zachováváním a zhodnocováním krajiny, ochranou život- ního prostředí, hygienickými podmínkami a normami pro dobré životní podmínky zvířat a osvojení si schopností potřebných k řízení hospodářsky životaschopného země- dělského podniku a — přípravě lesníků a jiných osob účastnících se lesnické činnosti na používání způsobů obhospodařování lesa vedoucích ke zlepšení hospodářské, ekologické a sociální funkce lesů. 398 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 KAPITOLA IV — mít odpovídající odborné znalosti a způsobilost a PŘEDČASNÝ ODCHOD DO DŮCHODU — zavázat se k provádění zemědělské činnosti v zemědělském podniku po dobu nejméně pěti let. Článek 10 3. Pracovník zemědělského podniku musí: Podpora předčasného odchodu do důchodu ze zeměděl- 1. ství přispívá k následujícím cílům: — poskytnutí příjmu starším zemědělcům, kteří se rozhodnou, že ukončí zemědělskou činnost, — podpora nahrazování těchto starších zemědělců zemědělci schopnými případně posílit hospodářskou životaschopnost zbývajících zemědělských podniků, — převedení zemědělské půdy na nezemědělské využití, pokud uspokojivým zemědělskou nelze způsobem za podmínek hospodářské životaschopnosti. provádět činnost — s konečnou platností ukončit veškerou práci v zemědělství, — být starší 55 let, ale nedosáhnout obvyklého věku pro odchod do důchodu, — v pěti letech předcházejících ukončení činnosti vykonávat alespoň polovinu pracovní doby činnost v zemědělství jako spolupracující rodinný příslušník nebo pracovník zeměděl- ského podniku, — v období čtyř let předcházejících předčasnému odchodu převodce do důchodu pracovat v jeho zemědělském podniku nejméně po dobu odpovídající dvěma letům pracovní doby na plný úvazek a Podpora předčasného odchodu do důchodu může 2. zahrnovat opatření k poskytnutí příjmu pracovníkům zeměděl- ského podniku. — patřit do systému sociálního zabezpečení. 4. Nabyvatel nevykonávající zemědělskou činnost může být jež převezme uvolněnou jakákoliv jiná osoba nebo subjekt, půdu k využití pro nezemědělské účely jako je lesnictví nebo vytváření přírodních rezervací způsobem slučitelným s och- ranou nebo zlepšováním kvality životního a přírodního prostředí. 5. Podmínky stanovené tímto článkem se použijí po celé období, během kterého je převodci poskytována podpora při předčasném odchodu do důchodu. Článek 11 1. Převodce zemědělského podniku musí: — s konečnou platností ukončit veškerou obchodní zeměděl- skou činnost; může však pokračovat v neobchodním země- dělství a nadále využívat budovy, — být starší 55 let, ale nedosáhnout obvyklého věku pro odchod do důchodu v okamžiku převodu, a — před převodem vykonávat po dobu deseti let zemědělskou Článek 12 činnost. 2. Nabyvatel zemědělského podniku musí: 1. Maximální částky způsobilé pro podporu Společenství jsou stanoveny v příloze. — nahradit převodce v postavení vedoucího zemědělského podniku nebo převzít veškerou uvolněnou půdu nebo její část. Hospodářská životaschopnost zemědělského podniku nabyvatele se musí zlepšit v dané lhůtě za podmínek, jež budou vymezeny podle regionu a typu produkce zejména ve vztahu k odborným znalostem a způsobilosti nabyva- tele a celkové ploše a objemu práce nebo příjmu, 2. Vyplácení podpory při předčasném odchodu do důchodu nesmí překročit celkovou dobu 15 let u převodce a 10 let u zemědělského pracovníka. Vyplácení nepokračuje po dosa- žení věku 75 let převodce a obvyklého věku pro odchod do důchodu zemědělského pracovníka. 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 399 Pokud je převodci vyplácen členským státem starobní důchod, poskytuje se podpora při předčasném odchodu do důchodu ve formě příplatku, který zohlední výši starobního důchodu. — používají obvyklé náležité zemědělské praktiky slučitelné s požadavky ochrany životního prostředí a zachování přírodního prostředí, zejména prostřednictvím udržitelného zemědělství. KAPITOLA V ZNEVÝHODNĚNÉ OBLASTI A OBLASTI S ENVIRON- MENTÁLNÍMI OMEZENÍMI Článek 13 Podpora znevýhodněných oblastí a oblastí s environmentál- ními omezeními přispívá k následujícím cílům: a) Vyrovnání pro přírodně znevýhodněné oblasti: — zajistit nepřetržité využívání zemědělské půdy a přispět životaschopného společenství na tím k zachování venkově, — zachování přírodního prostředí, — zachovat a podporovat udržitelné zemědělské systémy, které berou v úvahu zejména požadavky na ochranu životního prostředí. Budou-li u zvířat stáda skotu producenta zjištěna podle 3. příslušných ustanovení směrnice Rady 96/23/ES (1) rezidua látek zakázaných směrnicí 96/22/ES (2) nebo povolených, ale použitých protiprávně, nebo budou-li zakázané látky či produkty nebo látky či produkty sice povolené směrnicí 96/22/ES, ale držené protiprávně, v jakékoli formě nalezeny v zemědělském podniku producenta, nebudou producentovi v kalendářním roce výše uvedeného zjištění poskytnuty vyrov- návací příspěvky. V případě opakovaného porušení těchto předpisů může být doba neposkytnutí vyrovnávacího příspěvku prodloužena v závislosti na závažnosti porušení až na dobu pěti let od roku zjištění opakovaného porušení. Brání-li vlastník nebo držitel zvířat při inspekcích a při odbě- rech potřebných vzorků prováděných na základě vnitrostátního plánu sledování reziduí nebo při provádění šetření a kontrol stanovených směrnicí 96/23/ES, uplatní se sankce uvedené v prvním pododstavci. b) Vyrovnání pro oblasti s environmentálními omezeními Článek 15 — zajistit dodržování požadavků životního prostředí a zabezpečit provozování zemědělské činnosti v obla- stech s environmentálními omezeními. 1. Vyrovnávací příspěvky se stanoví ve výši, která: — je dostatečná k účinnému přispění k vyrovnání stávajících nevýhod a Článek 14 — vyloučí nadměrné vyrovnání. Zemědělcům ve znevýhodněných oblastech mohou být 1. poskytnuty vyrovnávací příspěvky. Vyrovnávací 2. s ohledem na: příspěvky budou dostatečně rozlišeny Vyrovnávací příspěvky se poskytují na hektar plochy 2. využívané pro zemědělskou činnost zemědělcům, kteří: — situaci a cíle rozvoje dotyčného regionu, — obhospodařují minimální plochu půdy, která bude určena, — závažnost trvalých přírodních nevýhod ovlivňujících země- dělské činnosti, — se zaváží provádět zemědělskou činnost ve znevýhodněné let od prvního provedení oblasti po dobu alespoň pěti vyrovnávacího příspěvku a (1) Úř. věst. L 125, 23. 5. 1996, s. 3. (2) Úř. věst. L 125, 23. 5. 1996, s. 10. 400 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 — zvláštní problémy životního prostředí, které musí být Článek 18 případně vyřešeny, — typ produkce, případně hospodářskou strukturu zeměděl- ského podniku. Horské oblasti 1. jsou oblasti charakterizované značným omezením možností využití půdy a vysokými náklady na její obhospodařování z důvodu: Výše vyrovnávacích příspěvků se stanoví v rozmezí mini- 3. mální a maximální částky stanovené v příloze. — velmi obtížných klimatických podmínek daných nadmoř- jejichž vliv podstatně zkracuje vegetační skou výškou, dobu, Vyrovnávací příspěvky vyšší než maximální částka lze poskyt- nout za předpokladu, že průměrná výše všech vyrovnávacích příspěvků vyplacených na příslušné úrovni programování částku. V případech řádně nepřevyšuje odůvodněných objektivními okolnostmi však mohou členské státy pro účely výpočtu průměrné částky předložit kombinaci několika regionálních programů. tuto maximální — sklonu svahů na větší části příslušné plochy v nižší nadmořské výšce, jež jsou příliš strmé pro použití strojů nebo vyžadují použití velmi nákladného zvláštního vyba- vení, — nebo kombinace těchto dvou faktorů, pokud nevýhoda vyplývající z každého z nich zvlášť je sice méně zřetelná, ale z jejich kombinace vzniká stejná nevýhoda. Oblasti 2. oblasti se považují za horské oblasti. severně od 62. rovnoběžky a určité přilehlé Článek 16 1. V oblastech s environmentálními omezeními, která vzni- kají v důsledku provádění omezení zemědělského využívání založeného na pravidlech ochrany životního prostředí Spole- čenství, mohou být zemědělcům poskytnuty platby na vyrov- nání vzniklých nákladů a ztráty příjmů v případě a do té míry, že tyto platby jsou nezbytné k vyřešení zvláštních problémů, které vyplývají z výše uvedených pravidel. Článek 19 Znevýhodněné oblasti, ve kterých je ohroženo další využívání půdy a kde je nezbytné zachování přírodního prostředí, zahrnují zemědělské oblasti, které jsou z hlediska přirozených podmínek produkce stejnorodé a vykazují všechny následující znaky: Platby se stanoví ve výši, která vyloučí nadměrné vyrov- 2. nání; toto je nezbytné zejména u plateb ve znevýhodněných oblastech. — přítomnost půdy, která je méně úrodná, obtížně obděláva- telná a má omezený potenciál, jenž nemůže být zvýšen bez značných nákladů, a která je především vhodná pro rozsáhlý chov hospodářských zvířat, 3. Maximální částky způsobilé pro podporu Společenství jsou stanoveny v příloze. — produkce, která vyplývá z přirozeně nízké úrodnosti je s ohledem na hlavní ukazatele hospodářských výkonů v zemědělství znatelně podprůměrná, Článek 17 Znevýhodněné oblasti zahrnují: — horské oblasti (článek 18), — nízká nebo klesající hustota obyvatelstva převážně závislého na zemědělství a jejíž urychlený pokles by ohrozil života- schopnost dotyčné oblasti a její další osídlení. Článek 20 — jiné znevýhodněné oblasti (článek 19) a — oblasti postižené zvláštními nevýhodami (článek 20). Za znevýhodněné oblasti lze považovat jiné oblasti postižené zvláštními nevýhodami, ve kterých by, je-li to nezbytné a pří- padně při dodržení některých podmínek, z důvodu zachování a zlepšení životního prostředí, udržování přírodního prostředí a ochrany jejich turistického potenciálu nebo z důvodu ochrany pobřeží měla být zemědělská činnost zachována. 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 401 Článek 21 Agroenvironmentální závazky musí zahrnovat více než 2. používání obvyklých náležitých zemědělských praktik. Celková rozloha oblastí uvedených v článcích 16 a 20 nesmí přesáhnout 10 % plochy dotyčného členského státu. Musí poskytovat služby, které nejsou poskytovány jinými podpůrnými opatřeními, jako jsou podpora trhu nebo vyrovná- vací příspěvky. KAPITOLA VI AGROENVIRONMENTÁLNÍ OPATŘENÍ Článek 24 Podpora na agroenvironmentální závazky se poskytuje 1. ročně a stanoví se na základě: Článek 22 — ušlých příjmů, Podpora způsobů zemědělské produkce určených na ochranu životního prostředí a zachování přírodního prostředí (agroen- vironmentální opatření) přispívá k dosažení cílů politiky Spole- čenství týkajících se zemědělství a životního prostředí. — dodatečných nákladů vyplývajících z daného závazku a — potřeby poskytnutí finanční pobídky. Tyto podpory se vztahují na: Při výpočtu výše roční podpory lze rovněž vzít v úvahu náklady na neproduktivní investice nezbytné k plnění závazků. — způsoby využití zemědělské půdy, které jsou v souladu s ochranou krajiny a jejích znaků, přírodních zdrojů, půdy a genetické rozma- nitosti, a zlepšením životního prostředí, — extenzifikaci zemědělství příznivou pro životní prostředí a na řízení systému pastvin s nízkou intenzitou, — zachování ohrožených zemědělsky využívaných území vysoké přírodní hodnoty, — udržování krajiny a tradičních vlastností zemědělské půdy, 2. Maximální roční částky přicházející v úvahu pro podpory Společenství jsou stanoveny v příloze. Tyto částky se vypočítají podle plochy zemědělského podniku, na kterou se vztahují agroenvironmentální závazky. KAPITOLA VII — využívání plánování v zemědělské praxi. týkajícího se životního prostředí ZLEPŠENÍ ZPRACOVÁNÍ A UVÁDĚNÍ PRODUKTŮ NA TRH ZEMĚDĚLSKÝCH Článek 23 Článek 25 Podpora se poskytne zemědělcům, kteří se na dobu 1. nejméně pěti let zavážou k provádění agroenvironmentálních opatření. Pro určité typy závazků lze případně stanovit z důvodu jejich vlivu na životní prostředí dobu delší. Poskytované investiční podpory mají umožnit zlepšení 1. a racionalizaci zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh, a tím přispívat ke zvýšení konkurenceschopnosti a při- dané hodnotě těchto produktů. 402 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 Tato podpora má přispívat k uskutečňování 2. nebo několika z následujících cílů: jednoho Článek 27 — zaměření produkce na očekávaný vývoj trhu nebo podpo- rovat rozvoj nových odbytišť zemědělských produktů, Investice se musí týkat zpracovávání a uvádění na trh s výjimkou zahrnutých I Smlouvy, v příloze 1. produktů produktů rybolovu. — zlepšení nebo racionalizaci obchodních sítí nebo zpracova- telských postupů, Investice musí splňovat kritéria výběru, která stanoví jaké typy investic nejsou způsobilé pro 2. priority a určují, podporu. — zlepšení obchodní podpoře produktů nebo odpadu, lepšího a obalové úpravy produktů nebo vedlejších odstranění nebo využití Článek 28 — používání nových technologií, 1. Z podpory jsou vyloučeny následující investice: — upřednostňování inovačních investic, — investice na úrovni maloobchodu, — zlepšení a kontroly jakosti, — investice na uvádění na trh nebo zpracovávání produktů ze třetích zemí. — zlepšování a kontroly zdravotních podmínek, Celková částka podpory vyjádřená jako procentuální podíl 2. objemu investic způsobilých pro podporu činí nejvýše: — ochraně životního prostředí. a) 50 % v regionech spadajících pod cíl 1; b) 40 % v ostatních regionech. Článek 26 Podpora se poskytuje osobám odpovědným v posledním 1. stupni za financování investic v podnicích, KAPITOLA VIII LESNICTVÍ — jejichž hospodářskou životaschopnost lze prokázat a Článek 29 — které splňují minimální normy týkající se životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat. 1. Podpora lesnictví přispívá k zachování a rozvoji ekono- mických, ekologických a sociálních funkcí lesa ve venkovských oblastech. 2. Investice musí přispívat ke zlepšení situace v daných odvětvích základní zemědělské produkce. Musí producentům těchto základních produktů zaručovat přiměřený podíl na výsledných hospodářských výnosech z nich plynoucích. Tato podpora slouží zejména jednomu nebo několika 2. z následujících cílů: — udržitelné správě lesa a rozvoji lesnictví, — zachování a zlepšení lesních zdrojů, 3. Musí být dostatečně prokázáno, že pro příslušné produkty lze nalézt běžná odbytiště. — rozšiřování zalesněných ploch. 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 403 3. Tato podpora se poskytuje pouze lesům a plochám patřícím soukromým vlastníkům nebo jejich sdružením nebo obcím nebo jejich sdružením. Toto omezení se nevztahuje na opatření stanovená v čl. 30 odst. 1 šesté odrážce. Tato podpora k plnění závazků přijatých Společenstvím 4. a členskými státy na mezinárodní úrovni. Musí být založena na národních lesnických programech a lesnických programech vypracovaných na nižší než celostátní úrovni nebo na rovno- cenných nástrojích, které by měly zohledňovat závazky přijaté na ministerských konferencích o ochraně lesů v Evropě. 5. Opatření navrhovaná podle tohoto nařízení v oblastech zařazených podle nařízení Rady (EHS) č. 2158/92 ze dne 23. července 1992 o ochraně lesů Společenství před požáry (1) mezi oblasti s vysokým nebo středním stupněm rizika lesního požáru musí být v souladu s plány na ochranu lesů předlože- nými členskými státy podle nařízení (EHS) č. 2158/92. Článek 30 Podpora lesnictví se týká jednoho nebo více z následují- 1. cích opatření: — obnovu potenciálu lesnické produkce zničeného přírodními vhodných nástrojů a zavádění a požáry katastrofami prevence. 2. Pravidla stanovená v kapitolách I a VII s výjimkou čl. 7 druhého pododstavce se odpovídajícím způsobem použijí na investiční podpory. Článek 31 1. Podpora na zalesňování zemědělské půdy se poskytne za podmínky, že výsadba je přizpůsobena místním podmínkám a je v souladu se životním prostředím. Tato podpora může kromě nákladů na výsadbu zahrnovat: — roční prémii na zalesněný hektar k pokrytí nákladů na udržování zalesněných ploch na dobu nanejvýš pěti let, — roční prémii na hektar k pokrytí příjmu ušlého v důsledku zalesňování pro zemědělce nebo jejich sdružení, kteří obdě- lávali půdu před jejím zalesněním, nebo pro jakoukoliv jinou právnickou osobu soukromého práva a to na dobu nanejvýš 20 let. — zalesňování půdy nezpůsobilé pro podporu podle článku 31 za předpokladu, že výsadba je přizpůsobena místním podmínkám a je v souladu se životním prostředím, Podpora na zalesňování zemědělské půdy držené vnitro- 2. státními úřady zahrnuje pouze náklady na zahájení činnosti. — investice do lesů s cílem znatelného zlepšení jejich hospo- 3. Podpora na zalesňování zemědělské půdy se neposkytne: dářské, ekologické nebo společenské hodnoty, — investice na zlepšení a racionalizaci sklizně, zpracování a uvádění na trh lesnických produktů; investice vztahující se na využití dřeva jako suroviny musí být omezeny jen na veškeré pracovní úkony před průmyslovým zpracováním, — zemědělcům pobírajícím podporu při předčasném odchodu do důchodu, — na výsadbu vánočních stromků. — získávání nových odbytišť k využívání lesních produktů a jejich uvádění na trh, V případě rychle rostoucích druhů s krátkou obmýtní dobou se podpora na zalesňování poskytne pouze na náklady na výsadbu. — zakládání sdružení vlastníků lesů za účelem pomoci jejich členům ke zlepšení udržitelné a účinné správy jejich lesů, (1) Úř. věst. L 217, 31. 7. 1992, s. 3. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 308/97 (Úř. věst. L 51, 21. 2. 1997, s. 2). 4. Maximální částky roční prémie na pokrytí ušlého příjmu způsobilého pro podporu Společenství jsou stanoveny v pří- loze. 404 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 Článek 32 — obnovy a rozvoje vesnic a ochrany a uchování dědictví venkova, 1. S ohledem na: — zachování a zlepšení ekologické stability lesů v oblastech, kde jejich ochranná a ekologická funkce je ve veřejném zájmu a kde náklady na opatření k zachování a zlepšení těchto lesů převyšují příjmy z lesnictví, — diverzifikace zemědělských činností a činností blízkých zemědělství za účelem vytvoření možností různorodých činností nebo alternativních zdrojů příjmů, — správy zemědělských vodních zdrojů, — udržování protipožárních pruhů zemědělskými opatřeními, — rozvoje a zlepšování infrastruktury ve spojení s rozvojem zemědělství, se příjemcům poskytují platby na opatření učiněná v této souvislosti za předpokladu, že ochranná a ekologická funkce a že těchto lesů bude udržitelným způsobem zajištěna, opatření, jež mají být učiněna, se stanoví ve smlouvě, kde se blíže určí náklady na tato opatření. — podpory turistiky a řemeslných činností, — ochrany životního prostředí ve spojení se zemědělstvím, lesnictvím, zachováním přírodního prostředí a zlepšením dobrých životních podmínek zvířat, 2. Platby se určí v rozmezí minimální a maximální částky stanovené v příloze na základě skutečných nákladů na učiněná opatření předem dohodnutých ve smlouvě. — obnovy potenciálu zemědělské produkce zničené přírod- ními katastrofami a zavádění vhodných nástrojů prevence, — finančního inženýrství. KAPITOLA IX PODPORA PŘIZPŮSOBOVÁNÍ A ROZVOJE VENKOVSKÝCH OBLASTÍ KAPITOLA X Článek 33 PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA Podpora se poskytne na opatření týkající se zemědělských činností, jejich přeměn a činností na venkově, které nespadají do působnosti jiných opatření uvedených v této hlavě. Článek 34 Tato opatření se týkají: — zlepšování vlastností půdy, — scelování pozemků, Prováděcí pravidla k této hlavě s postupem podle čl. 50 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999. jsou přijata v souladu Tato pravidla stanoví zejména: — zavedení zástupných služeb v zemědělském podniku a pomocných služeb při jeho řízení, — podmínky investiční podpory v zemědělských podnicích (články 4 až 7), včetně nezbytných omezení vyplývajících z použití článku 6, — uvádění jakostních zemědělských produktů na trh, — služeb zásadních pro hospodářství a obyvatelstvo venkova, — období a podmínky pro zlepšení hospodářské životaschop- nosti zemědělského podniku a podmínky využívání půdy uvolněné v případě předčasného odchodu do důchodu (čl. 11 odst. 2), 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 405 — podmínky pro poskytování vyrovnávacího příspěvku ve znevýhodněných oblastech, včetně případu společného využívání zemědělské půdy (články 14 a 15) a vyrovnávacích plateb v oblastech s environmentálními omezeními (článek 16), a výpočet — podmínky upravující agroenvironmentální závazky (články 23 a 24), — kritéria výběru investic na zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh (čl. 27 odst. 2), — podmínky upravující opatření v lesnictví (kapitola VIII). U nejvzdálenějších regionů, za předpokladu, že zpracované produkty jsou určeny pro trh v těchto regionech, se Komise může podle stejného postupu odchýlit od čl. 28 odst. 1 druhé odrážky. HLAVA III OBECNÉ ZÁSADY, SPRÁVNÍ A FINANČNÍ USTANOVENÍ KAPITOLA I Článek 36 OBECNÉ ZÁSADY Na podporu opatření pro rozvoj venkova uvedených 1. v čl. 35 odst. 2: P O DK A PI T O L A I Podpora z EZOZF Článek 35 — se v oblastech spadajících pod cíl 1 použije nařízení (ES) č. 1260/1999 doplněné zvláštními pravidly obsaženými v tomto nařízení, — se v oblastech spadajících pod cíl 2 použije nařízení (ES) č. 1260/1999 doplněné zvláštními pravidly obsaženými v tomto nařízení, pokud toto nařízení nestanoví jinak. Na podporu opatření pro rozvoj venkova financovaných 2. záruční sekcí EZOZF se použijí zvláštní pravidla nařízení (ES) č. 1258/1999 (1) a předpisy přijaté k jeho provádění, pokud toto nařízení nestanoví jinak. 1. Podpora Společenství pro předčasný odchod do důchodu (články 10 až 12), znevýhodněné oblasti a oblasti s environ- mentálními omezeními (články 13 až 21), agroenvironmentální opatření je (články 22 až 24) a zalesňování v celém Společenství financována záruční sekcí EZOZF. (článek 31) PO DK A PITO L A II Podpora Společenství pro jiná opatření pro rozvoj 2. venkova je financována EZOZF: Slučitelnost a soulad — orientační sekcí v oblastech spadajících pod cíl 1, — záruční sekcí v oblastech nespadajících pod cíl 1. Článek 37 3. Podpory pro opatření uvedené v čl. 33 šesté, sedmé a deváté odrážce jsou v oblastech spadajících pod cíle 1 a 2 a v oblastech v přechodu financovány EZOZF, pokud jejich financování není poskytováno z Evropského fondu pro regio- nální rozvoj (EFRR). Podpora pro rozvoj venkova se poskytne pouze na 1. opatření, která jsou v souladu s právem Společenství. (1) Úř. věst. L 160, 26. 6. 1999, s. 103. 406 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 Tato opatření musí být v souladu s ostatními politikami 2. a opatřeními Společenství přijatými na jejich základě. Článek 39 Obzvláště žádné opatření, které spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení a je neslučitelné s jakýmikoliv zvláštními stanovenými v tomto nařízení, nemůže být podmínkami způsobilé pro podporu v rámci žádného režimu podpor Spole- čenství. Rovněž musí být zajištěn soulad s opatřeními provádě- 3. nými v rámci jiných nástrojů společné zemědělské politiky, a zejména mezi opatřeními na podporu rozvoje venkova na jedné straně a opatřeními prováděnými v rámci opatření společných organizací trhu a zemědělské jakosti a zdraví na straně druhé, tak jako mezi různými opatřeními na podporu rozvoje venkova. 1. Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění sluči- telnosti a souladu opatření na podporu rozvoje venkova podle ustanovení této kapitoly. Plány rozvoje venkova předložené členskými státy musí 2. zahrnovat zhodnocení slučitelnosti a souladu plánovaných podpůrných opatření a údaje o opatřeních přijatých za účelem zajištění slučitelnosti a souladu. Je-li to nezbytné, podpůrná opatření se za účelem zajiš- 3. tění slučitelnosti a souladu následně upraví. KAPITOLA II Podpora podle tohoto nařízení se proto neposkytne na: PROGRAMOVÁNÍ — opatření spadající do oblasti působnosti režimů podpor společných organizací trhu, s výjimkami odůvodněnými objektivními kritérii, která mohou být vymezena podle článku 50, Článek 40 — opatření na podporu výzkumných projektů za účelem podpory zemědělských produktů nebo eradikace chorob zvířat. Opatření pro rozvoj venkova, 1. financovaná orientační sekcí EZOZF tvoří součást programování pro regiony spadající pod cíl 1 podle nařízení (ES) č. 1260/1999. 4. Členské státy mohou stanovit dodatečné nebo přísnější podmínky pro poskytování podpory Společenství pro rozvoj venkova za předpokladu, že tyto podmínky budou v souladu s cíli a požadavky stanovenými v tomto nařízení. 2. Opatření pro rozvoj venkova jiná než opatření uvedená v čl. 35 odst. 1, mohou tvořit součást programování pro regiony spadající pod cíl 2 podle nařízení (ES) č. 1260/1999. Jiná opatření pro rozvoj venkova, která netvoří součást 3. programování podle odstavců 1 a 2 podléhají programování rozvoje venkova podle článků 41 až 44. Článek 38 4. Členské státy mohou pro opatření vhodná pro rozvoj venkova předložit ke schválení rámcovou úpravu, která tvoří součást programování podle odstavců 1 až 3, v míře, jež umožňuje zachování stejných podmínek. Na stejné opatření nelze poskytnout platby v rámci 1. tohoto nařízení a jiného režimu podpor Společenství. Článek 41 lze Podpory pro více opatření v rámci tohoto nařízení 2. kombinovat pouze tehdy, jsou-li tato opatření navzájem v sou- ladu a jsou-li navzájem slučitelná. Pokud je to nezbytné, výše podpory se přizpůsobí. 1. Plány rozvoje venkova musí být vypracovány na země- pisné úrovni považované za nejvhodnější. Musí být připraveny příslušnými orgány určenými členským státem, který je po konzultaci s příslušnými orgány a organizacemi na vhodné územní úrovni předloží Komisi. 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 407 2. Opatření na podporu rozvoje venkova, která mají být provedena v jedné oblasti, je třeba, pokud je to možné, začlenit do jediného plánu. Je-li třeba vytvořit více plánů, musí být označen vztah mezi opatřeními předloženými v těchto plánech a zajištěna jejich slučitelnost a soulad. Článek 42 — určení příslušných orgánů a odpovědných subjektů, — ustanovení k zajištění účinného a správného provádění plánů, včetně sledování a hodnocení, definici kvantifikova- ných ukazatelů pro hodnocení, opatření pro kontroly a sankce a přiměřenou publicitu, — výsledky konzultací a určení zúčastněných orgánů a sub- jektů a sociálních a hospodářských partnerů na vhodné úrovni. 2. Členské státy musí ve svých plánech: Plány rozvoje venkova od 1. ledna 2000. se vztahují na dobu sedmi let — stanovit na celém svém území podle svých zvláštních potřeb agroenvironmentální opatření, — zajistit nezbytnou rovnováhu mezi různými podpůrnými opatřeními. Článek 43 Článek 44 1. Plány rozvoje venkova obsahují: Plány rozvoje venkova musí být předloženy nejpozději do 1. šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. — kvantifikovaný popis stávající rozdíly, nedostatky a potenciál pro rozvoj, vynaložené finanční prostředky a hlavní výsledky operací uskutečněných v pře- s ohledem na dostupné dešlém období programování výsledky hodnocení, situace ukazující — popis navrhované strategie, její kvantifikované cíle a zvo- lené priority rozvoje venkova a zeměpisnou oblast, na kterou se vztahují, — hodnocení očekávaného hospodářského, environmentálního a sociálního dopadu, včetně dopadu na zaměstnanost, — orientační celkovou finanční tabulku shrnující finanční pro- středky jednotlivých členských států a finanční prostředky Společenství stanovené v rámci plánu rozvoje venkova pro každou s plánem, a pokud se plán vztahuje na venkovské oblasti spadající pod cíl 2, orientační částky na opatření rozvoje venkova podle článku 33 v těchto oblastech, v souvislosti předložené prioritu, — popis opatření předpokládaných pro provádění plánů, a zejména režimů podpor, včetně skutečností nezbytných pro posouzení pravidel hospodářské soutěže, — případně údaje o nezbytných studiích, demonstračních projektech, opatřeních za účelem vzdělávání nebo technické pomoci prováděním nebo úpravou příslušných opatření, v souvislosti s přípravou, 2. Komise posoudí, zda jsou navrhované plány v souladu s tímto nařízením. Do šesti měsíců po předložení plánů a na jejich základě schválí Komise programové dokumenty rozvoje venkova postupem podle (ES) č. 1260/1999. čl. 50 odst. 2 nařízení KAPITOLA III DODATEČNÁ OPATŘENÍ A INICIATIVY SPOLEČENSTVÍ Článek 45 Komise může podle čl. 21 odst. 2 nařízení 1. (ES) č. 1260/1999 postupem podle čl. 50 odst. 2 uvedeného naří- zení rozšířit oblast působnosti pomoci z orientační sekce EZOZF nad rámec stanovený v čl. 35 odst. 2 tohoto nařízení a financování opatření způsobilých pro podporu podle naří- zení Rady (ES) č. 1783/1999 (1), (ES) č. 1784/1999 (2) a (ES) č. 1263/1999 (3) za účelem provádění všech opatření v rámci iniciativy Společenství rozvoje venkova. (1) Úř. věst. L 213, 13. 8. 1999, s. 1. (2) Úř. věst. L 213, 13. 8. 1999, s. 5. (3) Úř. věst. L 161, 26. 6. 1999, s. 54. 408 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 Záruční sekce EZOZF může z podnětu Komise finan- 2. covat studie týkající se programování rozvoje venkova. Společenství přispívá na financování opatření zahrnutých rozvoje venkova podle zásad stanovených 2. v programování články 29 a 30 nařízení (ES) č. 1260/1999. KAPITOLA IV FINANČNÍ USTANOVENÍ Článek 46 V této souvislosti: — nepřesáhne příspěvek Společenství 50 % celkových nákladů způsobilých pro podporu a činí zpravidla alespoň 25 % veřejných výdajů způsobilých pro podporu v oblastech nespadajících pod cíle 1 a 2, — se sazby stanovené v čl. 29 odst. 4 písm. a) bodech ii) a iii) a písm. b) bodech ii) a iii) nařízení (ES) č. 1260/1999 použijí na investice nesoucí příjmy. Zemědělské a lesnické podniky a podniky podílející se na zpracovávání a uvádění na trh zemědělských a lesnických produktů jsou v tomto ohledu podniky ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. b) bodu iii), 1. Podpora Společenství pro rozvoj venkova ze záruční sekce EZOZF podléhá ročnímu finančnímu plánování a účet- nictví. Finanční plánování tvoří součást programování rozvoje venkova (čl. 40 odst. 3) nebo programování, jež se týká cíle 2. — příspěvek Společenství na programování opatření stanove- ných v článcích 22 až 24 tohoto nařízení činí 75 % v oblastech spadajících pod cíl 1 a 50 % v ostatních oblas- tech. 2. Komise každoročně předběžně přidělí prostředky člen- ským státům na základě objektivních kritérií, s přihlédnutím k zvláštním situacím a potřebám a úsilí, jež musí být vynalo- ženo zvláště v oblasti životního prostředí, vytváření pracovních míst a zachování krajiny. Předběžná přidělení prostředků se přizpůsobí na základě 3. skutečných výdajů a přezkoumaných prognóz výdajů předlože- ných členskými státy, přičemž se přihlíží k cílům programo- vání. Musí odpovídat dostupným prostředkům a být v souladu s intenzitou podpory pro venkovské oblasti spadající pod cíl 2. Na tyto platby se použije čl. 32 odst. 1 pátý pododstavec naří- zení (ES) č. 1260/1999. 3. Platby finanční pomoci ze záruční sekce EZOZF mohou mít formu záloh na provádění programu a plateb za vzniklé výdaje. KAPITOLA V Článek 47 SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ Finanční ustanovení v článcích 31, 32 (s výjimkou 1. odstavce 1 pátého pododstavce), 34, 38 a 39 nařízení (ES) č. 1260/1999 se nepoužijí na opatření pro rozvoj venkova týkajících se regionů spadajících pod cíl 2. Komise přijme nezbytná opatření k zajištění účinného a jed- notného provedení uvedených opatření, která splňují alespoň stejné v prvním pododstavci, včetně zásady jediného řídícího orgánu. požadavky stanovená opatření jako Článek 48 Komise a členské státy zajistí účinné sledování provádění 1. programování rozvoje venkova. 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 409 Toto sledování se provádí podle společně dohodnutého 2. postupu. Sledování se provádí na základě zvláštních hmotných a finanč- ních ukazatelů předem dohodnutých a stanovených. Členské státy předkládají Komisi výroční zprávy o pokroku. 3. Pokud je to vhodné, zřídí se sledovací výbory. Článek 49 1. Hodnocení opatření zahrnutých v programování rozvoje venkova se provede na základě zásad stanovených v článcích 40 až 43 nařízení (ES) č. 1260/1999. 2. Záruční sekce EZOZF se může v rámci finančních zdrojů přidělených na programování podílet na financování hodnocení týkajících se rozvoje venkova v členských státech. Záruční sekce EZOZF rovněž může z podnětu Komise financovat hodnocení na úrovni Společenství. KAPITOLA VI PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA Článek 50 Prováděcí pravidla k této hlavě se stanoví postupem podle čl. 50 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999. Tato pravidla zejména upraví podrobnosti: — předkládání plánů rozvoje venkova (články 41 až 44), — přezkoumání programových dokumentů rozvoje venkova, — finančního plánování, zejména k zajištění rozpočtové kázně (článek 46) a účasti na financování (čl. 47 odst. 2), — sledování a hodnocení (články 48 a 49), — zajištění souladu mezi opatřeními pro rozvoj venkova a podpůrnými opatřeními zavedenými organizacemi trhu (článek 37). HLAVA IV STÁTNÍ PODPORA Článek 51 — investice prostředí, v oblasti ochrany a zlepšování životního Není-li v této hlavě stanoveno jinak, použijí 1. se na podpory poskytované členskými státy na opatření na podporu pro rozvoj venkova články 87 až 89 Smlouvy. — investice mající za cíl zlepšování hygienických podmínek chovů a dobré životní podmínky zvířat. Články 87 až 89 se však nepoužijí na finanční příspěvky posky- tované členskými státy na opatření, kterým poskytuje podporu Společenství podle článku 36 Smlouvy v souladu s tímto naří- zením. 2. Podpory investic v zemědělských podnicích, jejichž výše přesahuje procentuální podíly uvedené v článku 7, jsou zaká- zané. Tento zákaz se nevztahuje na podporu vztahující se na: — investice prováděné veřejném zájmu, převážně s ohledem na zachování tradiční krajiny utvářené zeměděl- skou a lesnickou činností nebo přemístění zemědělských budov, ve 3. Státní podpory poskytované zemědělcům k vyrovnání přirozených nevýhod ve znevýhodněných oblastech jsou zaká- zané, pokud nesplňují podmínky stanovené v článcích 14 a 15. 4. Státní podpory zemědělcům, kteří přijali agroenvironmen- tální závazky, které nesplňují podmínky stanovené v článcích 22 až 24, jsou zakázané. Mohou však být poskytnuty doda- tečné podpory přesahující maximální částky stanovené v čl. 24 odst. 2, pokud jsou podle odstavce 1 uvedeného článku odůvodněny. Ve výjimečných, náležitě odůvodněných přípa- dech se lze odchýlit od minimální doby trvání závazků, v sou- ladu s čl. 23 odst. 1. 410 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 Článek 52 V rámci článku 36 Smlouvy, státní podpory, které mají posky- tovat dodatečné finanční prostředky na Společenstvím podpo- rovaná opatření pro rozvoj venkova, oznamují členské státy a schvaluje Komise podle ustanovení jako součást programování uvedeného v článku 40. Čl. 88 odst. 3 první věta Smlouvy se nepoužije na podpory takto oznámené. tohoto nařízení HLAVA V PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 53 státy vyplatí Členské producentům podporu 3. uvedenou v článku 12 mezi 16. říjnem a 31. prosincem hospodářského roku, pro který byla podána žádost o pod- poru. 1. Je-li nezbytné přijmout zvláštní opatření k usnadnění přechodu z platného režimu na režim zavedený tímto naří- zením, Komise tato opatření přijme postupem podle čl. 50 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999. Komise přijme podle postupu stanoveného v článku 4. 20 prováděcí pravidla k tomuto článku. “ Tato opatření se přijmou zejména pro začlenění stávají- 2. cích podpůrných operací Společenství schválených Komisí na období, které skončí po 1. lednu 2000, nebo bez časového omezení do režimu podpory rozvoje venkova stanoveného tímto nařízením. Článek 6 nařízení Rady (EHS) č. 404/93 ze dne 13. února trhu s banány (2) se nahrazuje 2. 1993 o společné organizaci tímto: Článek 54 Článek 17 nařízení Rady (EHS) č. 1696/71 ze dne 1. 26. července 1971 o společné organizaci trhu s chmelem (1) se nahrazuje tímto: „Článek 6 1. Členské státy poskytují uznaným organizacím produ- centů pět let ode dne uznání podpory, aby napomohly jejich vytváření a usnadnily jejich administrativní činnosti. 2. Tyto podpory: — činí pro první, druhý, třetí, čtvrtý a pátý rok v uve- deném pořadí 5 %, 5 %, 4 %, 3 % a 2 % hodnoty produkce uváděné na trh organizacemi producentů, „Článek 17 — nesmí přesáhnout skutečné náklady na vytvoření a administrativní činnost dané organizace, 1. Nařízení týkající se financování společné zemědělské politiky se od data provádění opatření zde stanovených použijí na trh s produkty, uvedenými v čl. 1 odst. 1. — vyplácejí se v ročních tranších po dobu nejvýše sedmi let od data uznání. Podporu uvedenou v článku 8 spolufinancuje Spole- 2. čenství. Hodnota produkce za každý rok se vypočítá na základě: (1) Úř. věst. L 175, 4. 8. 1971, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné naří- zením (ES) č. 1554/97 (Úř. věst. L 208, 2. 8. 1997, s. 1). — ročního objemu, který byl skutečně uveden na trh, 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 411 — průměrných dosažených cen produkce. Komise stanoví postupem podle článku 46 prováděcí 3. pravidla k odstavci 2 tohoto článku. 3. Organizace producentů vzniklé z organizací, které již ve značné míře splňují podmínky tohoto nařízení mají nárok na podporu v rámci tohoto článku pouze pokud vznikly sloučením, které umožní lépe dosáhnout cíle uvedené v článku 5. V takovém případě je však podpora poskytnuta pouze na náklady založení organizace (výdaje vzniklé v souvislosti s přípravnými pracemi a vypraco- váním zakládajícího aktu a stanov). 4. Podpory uvedené v tomto článku oznámí členské státy Komisi ve zprávě na konci každého finančního roku“. 3. Nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (1) se mění takto: a) Čl. 15 odst. 6 se nahrazuje tímto: V těch regionech Společenství, kde je stupeň organi- „6. zovanosti producentů obzvláště nízký, mohou být členské státy na základě řádně odůvodněné žádosti pověřeny, aby vyplatily organizacím producentů vnitrostátní finanční podporu rovnající se nejvýše polovině finančních příspěvků producentů. Tato podpora se vloží do provozního fondu. Členským státům, v nichž se prostřednictvím organizací producentů uvádí na trh méně než 15 % produkce ovoce a zeleniny a v nichž produkce ovoce a zeleniny předsta- vuje nejméně 15 % celkové zemědělské produkce, může být podpora uvedená v prvním pododstavci na žádost dotyč- ného členského státu uhrazena Společenstvím“. b) Článek 52 se nahrazuje tímto: „Článek 52 Náklady spojené s platbou vyrovnávací platby Spole- 1. čenství za stažení produktů z trhu a s financováním provozního fondu Společenstvím, zvláštní opatření uvedená v článku 17 a v článcích 53, 54 a 55 a kontroly odbor- níků členských států zpřístupněné Komisi při použití čl. 40 odst. 1 se považují za intervence zaměřené na stabilizaci zemědělských trhů ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1258/19992 (*). 2. Náklady spojené s podporou poskytovanou členskými státy v souladu s článkem 14 a čl. 15 odst. 6 druhým pododstavcem se považují za intervence zaměřené na stabi- lizaci zemědělských trhů ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1258/1999. Tyto výdaje může spolufinan- covat Společenství. (*) Úř. věst. L 160, 26. 6. 1999, s. 103. Rady nařízení Ustanovení hlavy VI se použijí, aniž je dotčeno použí- 4. vání dne (EHS) 21. prosince 1989 o kontrole opatření tvořících součást systému financování záruční sekcí Evropského zeměděl- ského orientačního a záručního fondu (EZOZF), prováděné členskými státy, a o zrušení směrnice 77/435/EHS (**). č. 4045/89 ze (2) Úř. věst. L 47, 25. 2. 1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1637/98 (Úř. věst. L 210, 28. 7. 1998, s. 28). (1) Úř. věst. L 297, 21. 11. 1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 857/1999 (Úř. věst. L 108, 27. 4. 1999, s. 7). Článek 55 1. Zrušují se tato nařízení: — nařízení (EHS) č. 4256/88, — nařízení (ES) č. 950/97, (ES) č. 951/97, (ES) č. 952/97 a nařízení (EHS) č. 867/90, — nařízení (EHS) č. 2078/92, (EHS) č. 2079/92, (EHS) č. 2080/92, — nařízení (EHS) č. 1610/89. 2. Zrušují se tato ustanovení: — článek 21 nařízení (EHS) č. 3763/91 (2), — článek 32 nařízení (EHS) č. 1600/92 (3), (**) Úř. věst. L 388, 30. 12. 1989, s. 17. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3235/94 (Úř. věst. L 338, 28. 12. 1994, s. 16). (2) Úř. věst. L 356, 24. 12. 1991, s. 1. (3) Úř. věst. L 173, 27. 6. 1992, s. 1. 412 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 — článek 27 nařízení (EHS) č. 1601/92 (1), — článek 13 nařízení (EHS) č. 2019/93 (2). Nařízení a ustanovení zrušená podle odstavců 1 a 2 3. se nadále použijí na akce schválené Komisí v rámci těchto nařízení před 1. lednem 2000. 4. Směrnice Rady a Komise, kterými se podle čl. 21 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 950/97 stanoví seznamy znevýhodně- ných oblastí nebo které tyto seznamy pozměňují, zůstávají v platnosti, pokud nedojde v rámci programů. k jejich změně Článek 56 Toto nařízení vstupuje v platnost vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. sedmým dnem po Toto nařízení se použije na podporu Společenství ode dne 1. ledna 2000. “ Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 17. května 1999. Za Radu předseda K. -H. FUNKE (1) Úř. věst. L 173, 27. 6. 1992, s. 13. (2) Úř. věst. L 184, 27. 7. 1993, s. 1. 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 413 PŘÍLOHA TABULKA ČÁSTEK Článek Předmět čl. 8 odst. 2 Podpora na zahájení činnosti Euro 25 000 čl. 12 odst. 1 Předčasný odchod do důchodu 15 000 (*) na převodce a rok 150 000 3 500 35 000 celková částka na převodce na pracovníka a rok celková částka na pracovníka čl. 15 odst. 3 Minimální vyrovnávací příspěvek 25 (**) Maximální vyrovnávací příspěvek čl. 16 Maximální platba čl. 24 odst. 2 Jednoleté plodiny čl. 31 odst. 4 Zvláštní trvalé kultury Jiné využití půdy Maximální roční prémie k pokrytí ztráty příjmu ze zalesňování – pro zemědělce nebo jejich sdru- žení – pro jakoukoliv jinou právnickou osobu soukromého práva čl. 32 odst. 2 Minimální platba Maximální platba 200 200 600 900 450 725 185 40 120 na hektar ploch využívaných pro zemědělství na hektar ploch využívaných pro zemědělství na hektar na hektar na hektar na hektar na hektar na hektar na hektar na hektar (*) V souladu s celkovou maximální částkou na převodce lze maximální roční platby zvýšit až dvojnásobně, s ohledem na hospodářskou strukturu zemědělských podniků v oblastech a na cíl zrychlit přizpůsobování zemědělských struktur. (**) Tuto částku lze snížit za účelem zohlednění zvláštní zeměpisné situace nebo hospodářské struktury zemědělských podniků v určitých oblastech a za účelem vyloučení nadměrného vyrovnání podle čl. 15 odst. 1 druhé odrážky


title: Rozporządzenie Rady (WE) nr 1253/1999 z dnia 17 maja 1999 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 1766/92 w sprawie wspólnej organizacji rynku zbóż oraz uchylające rozporządzenie (EWG) nr 2731/75 ustalające normy jakościowe pszenicy zwykłej, żyta, jęczmienia, kukurydzy i pszenicy durum

eurovoc_concepts:
cereals
common organisation of markets
intervention price

text: 336 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 25 31999R1253 L 160/18 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 26. 6. 1999 ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 1253/1999 z dnia 17 maja 1999 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 1766/92 w sprawie wspólnej organizacji rynku zbóż oraz uchylające rozporządzenie (EWG) nr 2731/75 ustalające normy jakościowe pszenicy zwykłej, żyta, jęczmienia, kukurydzy i pszenicy durum RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 37, uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Parlamentu Europejskiego (2), uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Społecznego (3), uwzględniając opinię Komitetu Regionów (4), uwzględniając opinię Europejskiego Trybunału Obrachunko- wego (5), a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) Po reformie wspólnej polityki rolnej przeprowadzonej w 1992 r. nastąpiła bardzo istotna poprawa równowagi na rynku. Odłogowanie gruntów w ramach systemu wsparcia producentów niektórych roślin uprawnych, wprowadzo- nego w 1992 r. jako dodatek do obniżenia ceny inter- wencyjnej, pomogło utrzymać kontrolę produkcji, a większa konkurencyjność cenowa umożliwiła wykorzys- tanie znacznych dodatkowych ilości zbóż na rynku krajowym, głównie do produkcji pasz zwierzęcych. (1) Dz. U. C 170 z 4. 6. 1998, str. 1. (2) Opinia wydana dnia 6 maja 1999 r. (dotychczas nieopublikowana w Dzienniku Urzędowym). (3) Dz. U. C 284 z 14. 9. 1998, str. 55. (4) Dz. U. C 93 z 6. 4. 1999, str. 1. (5) Dz. U. C 401 z 22. 12. 1998, str. 3. (3) W związku z podwyżkami płatności obszarowych w ramach systemu wsparcia upraw roślinnych ustawionego w rozporządzeniu Rady (WE) nr 1251/1999 z dnia 17 maja 1999 r. ustanawiającym system wsparcia dla producentów niektórych roślin uprawnych (6), w celu utrwalenia skutków reformy z 1992 r. należy wzmocnić konkurencyjność cenową, wprowadzając dalsze obniżki ją dwuetapowo do ceny interwencyjnej, obniżając poziomu siatki bezpieczeństwa; interwencyjna cena będzie w razie potrzeby podlegała ostatecznej obniżce, przede wszystkim w celu zapewnienia lepszej równo- wagi rynkowej. (4) (5) (6) (7) Przepisy dotyczące norm jakości nie są już praktycznie przydatne i w związku z tym powinny zostać zniesione. dostosowanie Z uwagi na fakt, iż cena skrobi pozyskiwanej ze źródeł innych niż zboża oraz ustalenia dotyczące rekompensat były zawsze regulowane w ramach wspólnej organizacji rynku zbóż, tych ustaleń powinno nastąpić po wprowadzeniu środków dotyczących zbóż, w wyniku czego cena minimalna ziemniaków przezna- czonych do przetworzenia na skrobię ziemniaczaną oraz płatności dla producentów takich ziemniaków powinny zostać dostosowane zgodnie z obniżką cen zbóż; płatność dla producentów jest ustalona na poziomie wyższym niż równoważne płatności z tytułu zbóż, fakt, że zmniejszeniu ulegają kwoty uwzględniając produkcyjne określone w rozporządzeniu Rady (WE) nr 1868/94 z dnia 27 lipca 1994 r. ustanawiającym system kwot na produkcję skrobi ziemniaczanej (7). Kontyngenty taryfowe wynikające z umów zawartych zgodnie z art. 300 Traktatu lub wynikające z innego aktu Rady powinny być uruchamiane i zarządzane przez Komisję w oparciu o szczegółowe zasady. Uwzględniwszy wpływ ceny światowej na cenę na rynku wewnętrznym, należy objaśnić warunki stosowania przez Komisję niezbędnych środków mających na celu stabilizację rynku wewnętrznego, (6) Dz. U. L 160 z 26. 6. 1999, str. 1. (7) Dz. U. L 197 z 30. 7. 1994, str. 4. Rozporządzenie ostatnio zmie- rozporządzeniem (WE) nr 1284/98 (Dz. U. L 178 z nione 23. 6. 1998, str. 3). 03/t. 25 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 337 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: gólności przy podjęciu decyzji o ostatecznym obniżeniu ceny od 2002/2003 r. ”; interwencyjnej, obowiązywać która ma Artykuł 1 3) artykuł 8 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 8 W rozporządzeniu (EWG) nr 1766/92 (1) wprowadza się nastę- pujące zmiany: 1) w art. 1 ust. 2 otrzymuje brzmienie: Niniejsze rozporządzenie stosuje się, nie naruszając „2. środków przewidzianych w rozporządzeniu Rady (WE) nr 1251/1999 z dnia 17 maja 1999 r. ustanawiającym system wsparcia dla producentów niektórych roślin upraw- nych (*). (*) Dz. U. L 160 z 26. 6. 1999, str. 1. ”; 2) artykuł 3 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 3 Cenę interwencyjną zbóż podlegających interwencji 1. ustala się na poziomie: — 110,25 EUR/t w roku gospodarczym 2000/2001, — 101,31 EUR/t w roku gospodarczym 2001/2002 i następnych latach. Cena interwencyjna kukurydzy i ziarna sorgo w maju pozo- staje ważna w miesiącach lipcu, sierpniu i wrześniu tego samego roku. Cena interwencyjna jest podwyższana co miesiąc w 2. lub całego roku gospodarczego. odniesieniu do części Kwoty miesięcznych podwyżek i ich liczba są ustalane zgodnie z procedurą przewidzianą w art. 37 ust. 2 Trak- tatu. Cena interwencyjna odnosi się do etapu sprzedaży 3. hurtowej towarów dostarczonych do składu przed wyładun- kiem. Jest ważna we wszystkich ośrodkach interwencyjnych Wspólnoty wyznaczonych dla każdego zboża. 4. Ceny ustalone w niniejszym rozporządzeniu mogą być zmieniane w związku z sytuacją w sektorze produkcji i na rynkach zgodnie z procedurą przewidzianą w art. 37 ust. 2 Traktatu. Sytuację na rynkach bierze się pod uwagę w szcze- Cenę minimalną ziemniaków przeznaczonych do 1. produkcji skrobi ziemniaczanej ustala się na poziomie: — 194,05 EUR/t na rok gospodarczy 2000/2001, — 178,31 EUR/t począwszy od roku gospodarczego 2001/2002. Cena ta odnosi się do ilości ziemniaków dostarczonych do zakładu, potrzebnych do wyprodukowania jednej tony skrobi. Decyzja o dalszej obniżce ceny minimalnej, mającej obowią- zywać począwszy od roku gospodarczego 2002/2003, jest podejmowana w odniesieniu do ostatecznej obniżki ceny interwencyjnej zboża. 2. Ustanawia się system płatności dla producentów ziem- niaków przeznaczonych do produkcji skrobi ziemniaczanej. Kwota płatności odnosi się do ilości ziemniaków potrzeb- nych do wyprodukowania jednej tony skrobi. Ustala się ją na poziomie: — 98,74 EUR/t na rok gospodarczy 2000/2001, — 110,54 EUR/t począwszy od roku gospodarczego 2001/2002. Kwota 110,54 EUR może ulegać zmniejszeniu, począwszy od roku gospodarczego 2002/2003, w związku z osta- tecznym obniżeniem ceny interwencyjnej zboża. Płatność wypłaca się wyłącznie z tytułu ilości ziemniaków objętych umową kontraktacyjną zawartą między produ- centem ziemniaków i producentem skrobi w ramach limitu kwoty przyznanego na takie przedsięwzięcie, określonego w art. 2 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 1868/94 z dnia 27 lipca 1994 r. ustanawiającego system kwot na produkcję skrobi ziemniaczanej (*). (1) Dz. U. L 181 z 1. 7. 1992, str. 21. Rozporządzenie ostatnio zmie- nione rozporządzeniem Komisji (WE) nr 923/96 (Dz. U. L 126 z 24. 5. 1996, str. 37). Cena minimalna oraz płatność są dostosowywane w 3. zależności od zawartości skrobi w ziemniakach. 338 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 25 4. Gdy wymaga tego sytuacja na rynku skrobi ziemnia- czanej, Rada podejmie właściwe środki zgodnie z procedurą przewidzianą w art. 37 ust. 2 Traktatu. 5. Komisja przyjmuje szczegółowe zasady stosowania niniejszego artykułu zgodnie z procedurą przewidzianą w art. 23. (*) Dz. U. L 197 z 30. 7. 1994, str. 4. Rozporządzenie ostatnio zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1284/98 (Dz. U. L 178 z 23. 6. 1998, str. 3). ”; 4) w art. 12 ust. 1 otrzymuje brzmienie: Kontyngenty taryfowe dla produktów wymienionych „1. w art. 1, wynikające z umów zawartych zgodnie z art. 300 Traktatu lub z innego aktu Rady na mocy Traktatu, są otwierane i zarządzane zgodnie ze szczegółowymi zasadami przyjętymi w ramach procedury określonej w art. 23. ”; 5) artykuł 16 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 16 1. W przypadku, gdy światowe notowania lub ceny jednego lub więcej produktów wymienionych w art. 1 osiągają poziom, który zakłóca lub grozi zakłóceniem w dostawach na rynek Wspólnotowy oraz w przypadku gdy występuje prawdopodobieństwo przeciągania się i pogar- szania takiej sytuacji, mogą zostać podjęte właściwe środki. W szczególnie krytycznej sytuacji środki te takie mogą przy- brać charakter środków ochronnych. 2. Szczegółowe zasady stosowania niniejszego artykułu przyjmuje się zgodnie z procedurą przewidzianą w art. 23. ” Artykuł 2 Rozporządzenie Rady (EWG) nr 2731/75 z dnia 29 paździer- nika 1975 r. ustalające normy jakościowe pszenicy zwykłej, jęczmienia, kukurydzy i pszenicy durum (1) niniejszym żyta, traci moc. Artykuł 3 1. Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Euro- pejskich. Niniejsze rozporządzenie stosuje się począwszy od roku 2. gospodarczego 2000/2001. 3. Rozporządzenie (EWG) nr 2731/75 stosuje się w dalszym ciągu w odniesieniu do lat gospodarczych 1998/1999 i 1999/2000. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 17 maja 1999 r. W imieniu Rady K. -H. FUNKE Wiceprzewodniczący (1) Dz. U. L 281 z 1. 11. 1975, str. 22. Rozporządzenie ostatnio zmie- rozporządzeniem (WE) nr 2594/97 (Dz. U. L 351 z nione 23. 12. 1997, str. 10)


title: Decyzja Rady z dnia 17 maja 1999 r. w sprawie niektórych warunków stosowania Układu zawartego przez Radę Unii Europejskiej i Republikę Islandii oraz Królestwo Norwegii dotyczącego włączenia tych dwóch państw we wprowadzanie w życie, stosowanie i rozwój dorobku Schengen

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Iceland
Norway
Schengen Agreement
application of EU law
association agreement (EU)

text: 19/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 165 31999D0437 L 176/31 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 10. 7. 1999 DECYZJA RADY z dnia 17 maja 1999 r. w sprawie niektórych warunków stosowania Układu zawartego przez Radę Unii Europejskiej dwóch i Republikę oraz Królestwo Norwegii dotyczącego włączenia Islandii tych państw we wprowadzanie w życie, stosowanie i rozwój dorobku Schengen (1999/437/WE) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Protokół włączający dorobek Schengen w ramy Unii Europejskiej, załączony do Traktatu o Unii Europejskiej i Traktatu ustanawiającego Wspólnotę Europejską przez Traktat z Amsterdamu (zwany dalej „Protokołem Schengen”), w szczegól- ności jego art. 2, (8) Przed podjęciem przez Wspólny Komitet jakiejkolwiek decyzji w odniesieniu do wygaśnięcia lub przedłużenia sto- sowania Układu, należy ustanowić przepisy dla procedury konsultacji w ramach Rady, w celu osiągnięcia wspólnego stanowiska wśród jej członków, a także mając na uwadze, co następuje: PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Dnia 18 maja 1999 r. , na podstawie art. 6 ust. 1 Protokołu Schengen, zawarty został Układ z Republiką Islandii oraz Królestwem Norwegii dotyczący włączenia tych dwóch państw we wprowadzanie w życie, stosowanie i rozwój dorobku Schengen, (zwany dalej „Układem”). Konieczne jest dokonanie uzgodnień w celu zastosowania określonych postanowień Układu. Układ ustanawia Wspólny Komitet, do którego kierowane są wszystkie sprawy dotyczące zastosowania i dalszego rozwoju tych przepisów Unii Europejskiej, które Islandia i Norwegia zdecydowały się wprowadzić w życie i stoso- wać na podstawie art. 2 Układu. Do Unii Europejskiej należy określenie obszarów, w któ- rych nastąpi dalszy rozwój istniejących przepisów Unii, a które wejdą w zakres procedur ustalonych w Układzie, w szczególności procedur, które mają być omawiane w ramach Wspólnego Komitetu. Każda zmiana w wykazie tych obszarów może być przy- jęta przez Radę na tej samej podstawie prawnej, co niniej- sza decyzja. Zastosowanie procedur określonych w Układzie pozostaje bez uszczerbku dla Porozumienia o Europejskim Obsza- rze Gospodarczym oraz wszelkich innych umów między Wspólnotą Europejską a Islandią i Norwegią lub umów zawartych z tymi Państwami na podstawie art. 24 i 38 Traktatu o Unii Europejskiej. Niniejsza decyzja nie narusza stosowania lub wykładni Protokołu w sprawie stanowiska Danii, załączonego przez Traktat z Amsterdamu do Traktatu o Unii Europejskiej i Traktatu ustanawiającego Wspólnotę Europejską, ani postanowień Protokołu Schengen. Artykuł 1 Procedury ustanowione w Układzie z dnia 18 maja 1999 r. , zawartym przez Radę Unii Europejskiej i Republikę Islandii oraz Królestwo Norwegii dotyczącym włączenia tych dwóch państw we wprowadzanie w życie, stosowanie i rozwój dorobku Schen- gen (zwanym dalej „Układem”), stosowane są do wniosków oraz inicjatyw związanych z dalszym rozwojem tych przepisów, w sto- sunku do których dopuszczono współpracę wzmocnioną w ramach Protokołu Schengen i które wchodzą w zakres nastę- pujących obszarów: A. Przekraczanie przez osoby granic zewnętrznych tych Państw, które zdecydowały się na zniesienie kontroli na swoich grani- cach wewnętrznych, w tym przepisy i ustalenia, których te państwa muszą przestrzegać dokonując kontroli osób na gra- nicach zewnętrznych, nadzór nad obszarami przygranicz- nymi i współpraca ze służbami odpowiedzialnymi za kontrolę graniczną. B. Wizy krótkoterminowe, szczególnie przepisy dotyczące jed- nolitej wizy, wykaz państw, których obywatele muszą posia- dać wizę odnośnego Państwa, i tych, których obywatele są zwolnieni z tego wymogu, procedury i warunki wydawania jednolitej wizy oraz współpraca i konsultacje między służ- bami wystawiającymi wizy. C. Swobodny przepływ, na maksymalny okres trzech miesięcy, obywateli państw trzecich na terytorium tych Państw, które postanowiły znieść kontrole na swoich granicach wewnętrz- nych oraz wydalanie takich osób, jeśli przebywają nielegalnie. D. Rozstrzyganie sporów między Państwami w przypadku, gdy Państwo wystawiło lub uznaje się, że wystawiło dokument pobytowy cudzoziemcowi, o którym przekazano informacje, iż jest osobą, której nie zezwala się na wjazd do innego Pań- stwa. E. Kary stosowane w stosunku do przewoźników i osób odpo- wiedzialnych za organizowanie nielegalnej imigracji. 166 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 19/t. 1 F. Ochrona danych osobowych wymienianych między służbami Artykuł 4 określonymi w punktach A oraz B. G. System Informacyjny Schengen (SIS), w tym stosowne prze- pisy dotyczące ochrony i zabezpieczania danych, przepisy dotyczące działania krajowych modułów SIS i wymiana infor- macji między krajowymi modułami (system SIRENE), a także skutki wpisów do SIS dotyczących osób poszukiwanych w celu aresztowania do celów ekstradycji. H. Każda forma współpracy policji w ramach art. 39-43, art. 46- 47, art. 73 oraz art. 126-130 Konwencji z dnia 19 czerwca 1990 r. , wykonawczej do Układu z Schengen w sprawie stop- niowego znoszenia kontroli na wspólnych granicach, stoso- wana między odnośnymi Państwami Członkowskimi w momencie wejścia w życie Traktatu z Amsterdamu. I. Warunki współpracy sądowej w sprawach karnych, opisane w art. 48-63, art. 66-69 Konwencji z 1990 r. , określonej w punkcie H, stosowanej między zainteresowanymi Pań- stwami Członkowskimi w momencie wejścia w życie Traktatu z Amsterdamu. Artykuł 2 W przypadku gdy Państwo Członkowskie lub Komisja przedłoży Radzie propozycję lub wniosek, które uznane zostaną za wchodzące w zakres ten fakt w przedłożonym tekście. art. 1, wskaże ona na 1. Dokumenty, które mają być przyjęte przez Radę, powodujące dalszy rozwój tych przepisów, w stosunku do których dopusz- czono współpracę wzmocnioną w ramach Protokołu Schengen i które są objęte zakresem obszarów art. 1, zawierają wskazanie tego faktu. 2. Publikacja w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich każ- dego dokumentu określonego w ust. 1 musi zawierać wskazanie, że jest on objęty zakresem obszarów, w stosunku do których dopuszczono współpracę wzmocnioną w ramach Protokołu Schengen. Artykuł 5 Zanim delegacje reprezentujące członków Rady wezmą udział w podjęciu decyzji przez Wspólny Komitet ustanowiony w Układzie, zgodnie z jego art. 8 ust. 4 lub art. 11, spotykają się na forum Rady w celu ustalenia, czy wspólne stanowisko może zostać przyjęte. Artykuł 6 Niniejsza decyzja wchodzi w życie następnego dnia po jej opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Artykuł 3 Sporządzono w Brukseli, dnia 17 maja 1999 r. Państwa Członkowskiego Komisji Na wniosek stałych przewodniczący przedstawicieli umożliwić Państw Członkowskich, przeprowadzenie dyskusji w kwestii, czy inicjatywa lub wniosek są objęte zakresem art. 1. lub komitetu aby spotkanie zwołuje W imieniu Rady J. FISCHER Przewodniczący


title: 1999/439/EG: Besluit van de Raad van 17 mei 1999 betreffende de sluiting van de overeenkomst met de Republiek IJsland en het Koninkrijk Noorwegen inzake de wijze waarop IJsland en Noorwegen worden betrokken bij de uitvoering, de toepassing en de ontwikkeling van het Schengenacquis

eurovoc_concepts:
Iceland
Norway
Schengen Agreement
application of EU law
association agreement (EU)

text: 10. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 176/35 BESLUIT VAN DE RAAD van 17 mei 1999 betreffende de sluiting van de overeenkomst met de Republiek IJsland en het Koninkrijk Noor- wegen inzake de wijze waarop IJsland en Noorwegen worden betrokken bij de uitvoering, de toepassing en de ontwikkeling van het Schengenacquis DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, (1999/439/EG) Gelet op artikel 6, eerste alinea, van het Protocol dat bij het Verdrag van Amsterdam aan het Verdrag betreffende de Europese Unie en het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap is gehecht, tot opneming van het Schengenacquis in het kader van de Europese Unie, BESLUIT: Enig artikel De overeenkomst met de Republiek IJsland en het Koninkrijk Noorwegen inzake de wijze waarop IJsland en Noorwegen worden betrokken bij de uitvoering, de toepassing en de ontwikkeling van het Schengen- acquis, met inbegrip van de bijlagen, de slotakte, de verklaringen en de aangehechte briefwisseling, wordt goedgekeurd. De in de eerste alinea bedoelde teksten zijn aan dit besluit gehecht. Gedaan te Brussel, 17 mei 1999. Voor de Raad De Voorzitter J. FISCHER