title: Reglamento (CE) n° 1016/1999 de la Comisión, de 17 de mayo de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 18. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 124/1 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 1016/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 17 de mayo de 1999 por el que se establecen valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposi- ciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n de frutas y hortalizas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Regla- mento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 4, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicaci(cid:155)n de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisi(cid:155)n fije los valores a tanto alzado de importaci(cid:155)n de terceros pa(cid:146)ses correspondientes a los productos y per(cid:146)odos que se precisan en su anexo; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de los criterios antes los valores globales de importaci(cid:155)n deben indicados, fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los valores globales de importaci(cid:155)n a que se refiere el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados seg(cid:156)n se indica en el cuadro del anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 18 de mayo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de mayo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 124/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 5. 1999 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 17 de mayo de 1999, por el que se establecen los valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n (EUR/100 kg) 052 068 999 052 064 628 999 052 999 204 212 600 624 999 052 388 999 388 400 508 512 524 528 720 804 999 105,2 92,4 98,8 82,4 41,3 133,3 85,7 51,8 51,8 44,4 63,8 47,0 49,3 51,1 63,1 74,9 69,0 69,5 99,3 75,8 76,9 79,1 62,9 82,3 101,5 80,9 (1) Nomenclatura de pa(cid:146)ses fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El c(cid:155)digo «999» significa «otros or(cid:146)genes»


title: Verordening (EG) nr. 1253/1999 van de Raad van 17 mei 1999 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1766/92 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen en tot intrekking van Verordening (EEG) nr. 2731/75 tot vaststelling van de standaardkwaliteit van zachte tarwe, rogge, gerst, maïs en durumtarwe

eurovoc_concepts:
cereals
common organisation of markets
intervention price

formats: html pdf print

text: L 160/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 26. 6. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 1253/1999 VAN DE RAAD van 17 mei 1999 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1766/92 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen en tot intrekking van Verordening (EEG) nr. 2731/75 tot vaststelling van de standaardkwaliteit van zachte tarwe, rogge, gerst, ma(cid:239)s en durumtarwe DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 37, Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien het advies van het Europees Parlement (2), Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comite´ (3), Gezien het advies van het Comite´ van de Regio’s (4), Gezien het advies van de Europese Rekenkamer (5), (1) Overwegende dat na de hervorming van het gemeenschappelijk landbouwbeleid in 1992 het evenwicht op de markten aanzienlijk is verbe- terd; (2) Overwegende dat de braaklegging in het kader van de steunregeling voor producenten van bepaalde akkerbouwgewassen die in 1992 tege- lijk met een verlaging van de interventieprijs is ingesteld, de productie onder controle heeft hel- pen houden, terwijl concurrerendere prijzen het mogelijk hebben gemaakt belangrijke extra hoe- veelheden graan te verbruiken op de interne markt, vooral voor vervoedering; (3) Overwegende dat het ter versterking van het effect van de hervorming van 1992 aanbeveling verdient om, in combinatie met hogere areaalbe- (1) PB C 170 van 4. 6. 1998, blz. 1. (2) Advies uitgebracht op 6 mei 1999 (nog niet verschenen in het Publicatieblad). (3) PB C 284 van 14. 9. 1998, blz. 55. (4) PB C 93 van 6. 4. 1999, blz. 1. (5) PB C 401 van 22. 12. 1998, blz. 3. talingen in het kader van de steunregeling voor akkerbouwgewassen zoals vastgesteld bij Veror- dening (EG) nr. 1251/1999 van de Raad van 17 mei 1999 tot instelling van een steunregeling voor producenten van bepaalde akkerbouwge- wassen (6), de prijzen nog concurrerender te maken door de interventieprijs verder te verla- gen, en wel ineens tot op een vangnetniveau; dat de interventieprijs zo nodig nog verder zal wor- den verlaagd, met name om het evenwicht op de markt te verbeteren; (4) Overwegende dat de bepalingen betreffende de standaardkwaliteit niet langer van enig praktisch nut zijn en daarom dienen te worden ingetrok- ken. (5) Overwegende dat, aangezien de prijs- en com- pensatieregeling voor ander zetmeel dan zetmeel van granen altijd werd bepaald door de gemeen- schappelijke marktordening voor granen, de bij- stelling van die regeling in overeenstemming moet zijn met de voor granen genomen maatre- gelen; dat daarom de prijsverlaging voor granen het uitgangspunt dient te zijn bij de aanpassing van de minimumprijs voor aardappelen voor de zetmeelproductie en van de betalingen aan de betrokken aardappelproducenten; dat voor de betaling aan de producenten een hoger bedrag is vastgesteld dan voor de overeenkomstige betaling voor granen aangezien de in Verordening (EG) nr. 1868/94 (7) opgenomen productiequota wor- den verlaagd; (6) Overwegende dat tariefcontingenten die voort- vloeien uit overeenkomstig artikel 300 van het Verdrag gesloten overeenkomsten of uit andere handelingen van de Raad, dienen te worden geopend en beheerd door de Commissie door middel van nadere regels; (7) Overwegende dat, in het licht van de invloed van de wereldmarktprijs op de interne prijs, de om- standigheden waaronder door de Commissie de (6) Zie bladzijde 1 van dit Publicatieblad. (7) PB L 197 van 30. 7. 1994, blz. 4. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1284/98 (PB L 178 van 23. 6. 1998, blz. 3). 26. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 160/19 maatregelen worden toegepast die nodig zijn om de interne markt te stabiliseren, dienen te wor- den verduidelijkt, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Verordening (EEG) nr. 1766/92 (1) wordt als volgt gewijzigd: 1. Artikel 1, lid 2, wordt vervangen door: „2. Deze verordening geldt onverminderd de bij Verordening (EG) nr. 1251/1999 van de Raad van 17 mei 1999 tot instelling van een steunregeling voor producenten van bepaalde akkerbouwgewas- sen (*) vastgestelde maatregelen ter ondersteuning van akkerbouwers. (*) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 1. ”. 2. Artikel 3 wordt vervangen door: „Artikel 3 1. Voor granen die voor interventie in aanmer- king komen, wordt een interventieprijs vastgesteld op: — 110,25 EUR/t voor het verkoopseizoen 2000/ 2001; — 101,31 EUR/t vanaf het verkoopseizoen 2001/ 2002. De in mei geldende interventieprijs voor ma(cid:239)s en sorgho blijft gelden in juli, augustus en september van hetzelfde jaar. 2. De interventieprijs wordt tijdens het gehele verkoopseizoen, dan wel tijdens een gedeelte daar- van, maandelijks verhoogd. Het bedrag van de maandelijkse verhogingen en het aantal verhogin- gen worden volgens de procedure van artikel 37, lid 2, van het Verdrag bepaald. 3. De interventieprijs heeft betrekking op het groothandelsstadium, levering franco magazijn, ongelost. Hij geldt voor alle voor de onderscheiden graansoorten aangewezen interventiecentra in de Gemeenschap. 4. De bij deze verordening vastgestelde prijzen kunnen volgens de procedure van artikel 37, lid 2, van het Verdrag worden gewijzigd op grond van ontwikkelingen in de productie en de marktsitua- tie. Met name een besluit inzake een verdere verla- ging van de interventieprijs met ingang van 2002/ 2003, zal op grond van de ontwikkelingen in de marktsituatie worden genomen. ”. 3. Artikel 8 wordt vervangen door: „Artikel 8 1. Voor aardappelen die voor de zetmeelproduc- tie zijn bestemd, wordt een minimumprijs vastge- steld op: — 194,05 EUR/t voor het verkoopseizoen 2000/ 2001; — 178, 31 EUR/t vanaf het verkoopseizoen 2001/ 2002. Deze prijs geldt voor de hoeveelheid aardappelen, geleverd franco fabriek, die nodig is voor de pro- ductie van e´e´n ton zetmeel. Een besluit inzake een verdere verlaging van de minimumprijs met ingang van het verkoopseizoen 2002/2003 zal op grond van de laatste verlaging van de interventieprijs voor granen worden geno- men. 2. Er wordt een stelsel van betalingen ingevoerd ten behoeve van producenten van voor de zetmeel- productie bestemde aardappelen. Het bedrag van de betaling geldt voor de hoeveelheid aardappelen die nodig is voor de productie van e´e´n ton zetmeel. Het wordt vastgesteld op: — 98,74 EUR/t voor het verkoopseizoen 2000/ 2001; — 110,54 EUR/t vanaf het verkoopseizoen 2001/ 2002. Het bedrag van 110,54 EUR/t kan vanaf het ver- koopseizoen 2002/2003 worden verhoogd op grond van de laatste verlaging van de interventie- prijs voor granen. De betaling wordt slechts uitgekeerd voor de hoe- veelheid aardappelen waarvoor tussen de aardap- pelteler en de zetmeelfabrikant een teeltcontract is gesloten, binnen de grenzen van het aan deze laat- ste toegewezen contingent als bedoeld in artikel 2, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1868/94 van de Raad (*). (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Com- missie (PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37). 3. De minimumprijs en de betaling worden bij- gesteld op grond van het zetmeelgehalte van de aardappelen. L 160/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 26. 6. 1999 4. De maatregelen die nodig zijn op grond van de toestand op de markt voor aardappelzetmeel worden door de Raad vastgesteld volgens de proce- dure van artikel 37, lid 2, van het Verdrag. 5. De bepalingen ter uitvoering van dit artikel worden door de Commissie vastgesteld volgens de procedure van artikel 23. (*) PB L 197 van 30. 7. 1994, blz. 4. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1284/98 (PB L 178 van 23. 6. 1998, blz. 3). ”. 4. Artikel 12, lid 1, wordt vervangen door: „1. De tariefcontingenten voor de in artikel 1 bedoelde producten die voortvloeien uit de over- eenkomstig artikel 300 van het Verdrag gesloten overeenkomsten of uit andere handelingen van de Raad op grond van het Verdrag, worden geopend en beheerd volgens nadere regels die worden vast- gesteld volgens de procedure van artikel 23. ”. 5. Artikel 16 wordt vervangen door: „Artikel 16 1. Wanneer de noteringen of de prijzen op de wereldmarkt voor e´e´n of meer van de in artikel 1 bedoelde producten een peil bereiken waarbij de beschikbaarheid van aanbod op de markt van de Gemeenschap wordt verstoord of dreigt te worden verstoord, en wanneer deze toestand waarschijnlijk zal voortduren en ernstiger zal worden, kunnen passende maatregelen worden getroffen. Die maat- regelen kunnen in gevallen van extreme urgentie als vrijwaringsmaatregelen worden getroffen. 2. De uitvoeringsbepalingen van dit artikel wor- den van artikel 23. ”. vastgesteld procedure volgens de Artikel 2 Verordening (EEG) nr. 2731/75 van de Raad van 29 oktober 1975 tot vaststelling van de standaardkwa- liteit van zachte tarwe, rogge, gerst, ma(cid:239)s en durum- tarwe (1) wordt hierbij ingetrokken. Artikel 3 1. Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschap- pen. 2. Deze verordening is van toepassing met ingang van het verkoopseizoenen 2000/2001. 3. Verordening (EEG) nr. 2731/75 blijft van toepas- sing voor de verkoopseizoenen 1998/1999 en 1999/ 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 mei 1999. Voor de Raad De Voorzitter K. -H. FUNKE (1) PB L 281 van 1. 11. 1975, blz. 22. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2594/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 10)


title: Regulamento (CE) n° 1019/1999 da Comissão, de 17 de Maio de 1999, que restabelece o direito aduaneiro preferencial de importação de cravos multifloros (spray) originários de Israel

eurovoc_concepts:
Israel
floriculture
restoration of customs duties
tariff preference

text: L 124/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 5. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 1019/1999 DA COMISS(cid:212)O de 17 de Maio de 1999 que restabelece o direito aduaneiro preferencial de importa(cid:135)(cid:209)o de cravos multi- floros (spray) origin(cid:145)rios de Israel A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 4088/87 do Conselho, de 21 de Dezembro de 1987, que determina as condi(cid:135)(cid:210)es de aplica(cid:135)(cid:209)o dos direitos aduaneiros preferen- ciais na importa(cid:135)(cid:209)o de determinados produtos da floricul- tura origin(cid:145)rios de Chipre, Israel, Jord(cid:131)nia e Marrocos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1300/97 (2), e, nomeadamente, o n. o 2, al(cid:146)nea b), do seu artigo 5. o, Considerando que o Regulamento (CEE) n. o 4088/87 determina as condi(cid:135)(cid:210)es de aplica(cid:135)(cid:209)o de um direito adua- neiro preferencial destinado (cid:133)s rosas de flor grande, rosas de flor pequena, cravos unifloros (standard) e cravos multifloros (spray), no limite de contingentes pautais abertos anualmente para a importa(cid:135)(cid:209)o na Comunidade de flores frescas cortadas; Considerando que o Regulamento (CEE) n. o 700/88 da Comiss(cid:209)o (6), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2062/97 (7), estabelece as regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime em causa; Considerando que para os cravos multifloros (spray) origi- n(cid:145)rios de Israel, o direito aduaneiro preferencial fixado pelo Regulamento (CE) n. o 1981/94 foi suspenso pelo Regulamento (CE) n. o 940/1999 da Comiss(cid:209)o (8); Considerando que, com base nas verifica(cid:135)(cid:210)es efectuadas nos termos do disposto nos Regulamentos (CEE) n. o 4088/ /87 e (CEE) n. o 700/88, (cid:130) necess(cid:145)rio concluir que as condi(cid:135)(cid:210)es previstas no n. o 4, do artigo 2. o do Regulamento (CEE) n. o 4088/87 est(cid:209)o reunidas, para o restabelecimento do direito aduaneiro preferencial relativo aos cravos multi- floros (spray) origin(cid:145)rios de Israel; que h(cid:145) que restabelecer o direito aduaneiro preferencial; Considerando que, no intervalo das reuni(cid:210)es do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o, a Comiss(cid:209)o deve adoptar tais medidas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Considerando que o Regulamento (CE) n. o 1981/94 do Conselho (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 650/98 da Comiss(cid:209)o (4), determina a abertura e modo de gest(cid:209)o de contingentes pautais comu- nit(cid:145)rios para determinados produtos origin(cid:145)rios da Arg(cid:130)lia, de Chipre, do Egipto, de Israel, da Jord(cid:131)nia, de Malta, de Marrocos, da Cisjord(cid:131)nia e da Faixa de Gaza, da Tun(cid:146)sia e da Turquia, e que estabelece as regras de prorro- ga(cid:135)(cid:209)o ou de adapta(cid:135)(cid:209)o dos referidos contingentes; Artigo 1. o Para as importa(cid:135)(cid:210)es de cravos multifloros (spray) 1. (c(cid:155)digos NC ex 0603 10 13 e origin(cid:145)rios de Israel ex 0603 10 53) (cid:130) restabelecido o direito aduaneiro prefe- rencial fixado no Regulamento (CE) n. o 1981/94. 2. (cid:144) revogado o Regulamento (CE) n. o 940/1999. Considerando que o Regulamento (CE) n. o 1018/1999 da Comiss(cid:209)o (5) fixa os pre(cid:135)os comunit(cid:145)rios na produ(cid:135)(cid:209)o e importa(cid:135)(cid:209)o de cravos e de rosas, para aplica(cid:135)(cid:209)o do regime em causa; (1) JO L 382 de 31. 12. 1987, p. 22. (2) JO L 177 de 5. 7. 1997, p. 1. (3) JO L 199 de 2. 8. 1994, p. 1. (4) JO L 88 de 24. 3. 1998, p. 8. (5) Ver p(cid:145)gina 4 do presente Jornal Oficial. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 20 de Maio de 1999. (6) JO L 72 de 18. 3. 1988, p. 16. (7) JO L 264 de 23. 10. 1997, p. 33. (8) JO L 117 de 5. 5. 1999, p. 22. 18. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 124/7 O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 17 de Maio de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o


title: Padomes Regula (EK) Nr. 1251/1999 (1999. gada 17. maijs), ar kuru izveido atbalsta sistēmu dažu laukaugu audzētājiem

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
oleaginous plant
producer organisation
regional aid
seed flax

text: 322 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/25. sēj. 31999R1251 26. 6. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 160/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 1251/1999 (1999. gada 17. maijs), ar kuru izveido atbalsta sistēmu dažu laukaugu audzētājiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, (5) ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 36. un 37. pantu, tā kā atbalsts, pamatojoties uz 1992. gadā ieviesto taču būtu jāņem vērā tirgus shēmu, būtu jāturpina, sasniegumi piemērojot pašreizējo shēmu; pieredze, iegūta, kas un ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (3), (6) tā kā saskaņā ar šo režīmu dalībvalstis noteiktos apstāk- ļos var izmantot zāles skābbarību platību maksājumu veikšanai; ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (4), (7) tā kā atbalsta shēmas reformas īstenošanā jāņem vērā Kopienas starptautiskās saistības; ņemot vērā Eiropas Revīzijas tiesas atzinumu (5), (1) (2) (3) (4) tā kā, ņemot vērā tirgus situāciju, kopējā lauksaimnie- cības politika ir vērsta uz Līguma 33. pantā izvirzīto mērķu sasniegšanu; tā kā tirgus līdzsvara uzlabošanai jaunu atbalsta shēmu ieviesa ar Padomes 1992. gada 30. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1765/92, ar kuru izveido atbalsta sistēmu dažu laukaugu audzētājiem (6); tā kā pēc kopējās lauksaimniecības politikas reformas īstenošanas 1992. gadā ir īpaši uzlabojies tirgus līdz- svars; tā kā atmata atbilstoši atbalsta sistēmai dažu laukaugu audzētājiem, kas līdztekus intervences cenas pazemi- nāšanai ir palīdzējusi kontrolēt audzēšanu, savukārt, lielāka cenas konkurētspēja ir ļāvusi vietējā tirgū, galvenokārt, dzīvnieku barībai izmantot papildu labības daudzumus; ieviesta 1992. gadā, (1) OV C 170, 4. 6. 1998. , 4. lpp. (2) Atzinums sniegts 1999. gada 6. maijā (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī). (8) tā kā vislabākais veids, kā panākt tirgus līdzsvaru, ir tuvināt labības Kopienas cenas pasaules tirgus cenām un paredzēt ar tiem nesaistītus konkrētos platību maksā- jumus; (9) tā kā, ja tirgus apstākļi atšķiras no patlaban prognozēta- jiem apstākļiem, platību maksājumi ir jāpārskata; (10) tā kā platība, kas atbilst maksājuma saņemšanas kritēri- jiem, ir jāierobežo līdz laukaugu platībai vai līdz agrāk valsts finansētai atmatai; (3) OV C 284, 14. 9. 1998. , 55. lpp. (4) OV C 93, 6. 4. 1999. , 1. lpp. (5) OV C 401, 22. 12. 1998. , 3. lpp. (6) OV L 181, 1. 7. 1992. , 12. lpp. Regula ar jaunākajiem grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1624/98 (OV L 210, 28. 7. 1998. , 3. lpp. ). (11) tā kā, ja summa, kas aprēķināta par platībām, par kurām atbilstoši shēmai pieprasa maksājumu, pārsniedz summu par pamatplatību, tad tirgus līdzsvara nodrošināšanai jāparedz platības, kas atbilst maksājuma saņemšanas kritērijiem, samazināšana uz saimniecību; (12) (13) 03/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 323 tā kā tiek uzskatīts par lietderīgu, tā kā dalībvalstis var lietot vienu vai vairākas valsts pamatplatības; lai dalībvalstis, kas izvēlas šo iespēju, varētu sadalīt katras valsts pamatplatību apakšplatībās; tā kā, ja valsts pamat- platība ir tikusi pārsniegta, attiecīgajai dalībvalstij jāļauj pilnībā vai daļēji koncentrēt pasākumu piemērošanu tām platībām, kurām ir atzīmēts vērtības pārsniegums; pārbaudot budžeta izdevumus; tā kā šis mērķis būtu jāiz- pilda, katrai attiecīgajai dalībvalstij ieviešot ierobežotu papildinājumu, kas nepārsniedz maksimālo cieto kviešu platību; tā kā jebkurš šādu platību pārsniegums izraisītu korekcijas iesniegtajos pieteikumos; tā kā platību maksājumiem būtu jāatspoguļo īpašie struktūrparametri, kas ietekmē ražu; tā kā uz objektīviem kritērijiem balstīta reģionalizācijas plāna izstrāde ir jāat- stāj dalībvalstu ziņā; tā kā reģionalizācijas plānā jānosaka vienotā vidējā raža; tā kā šiem plāniem jābūt atbilstošiem sasniegta dotajā vidējai periodā, starp audzēšanas reģioniem; tā kā jāparedz īpaša kārtība šo plānu pārbaudei Kopienas līmenī; ražai, kas katrā reģionā ir struktūratšķirības ievērojot (14) tā kā ir pieļaujama ražu diferenciācija apūdeņotās un neapūdeņotās platībās, ar nosacījumu, ka tiek noteikta atsevišķa pamatplatība apūdeņotiem laukaugiem un netiek paplašināta kopējā pamatplatība; (15) tā kā kukurūzas raža ir atšķirīga, kas to izdala no citiem laukaugiem, tādēļ tai var piemērot atsevišķu režīmu; (16) (17) tā kā, lai aprēķinātu platību maksājumu, pamatsumma par tonnu būtu jāpareizina ar “vidējo laukaugu ražu”, tā kā, nosakot kas noteikta attiecīgajam reģionam; dažādas kukurūzas un citu laukaugu ražas, ir jānosaka arī atsevišķas pamatplatības kukurūzai; tā kā laukaugiem jānosaka atsevišķa pamatsumma; tā kā jāpalielina pamatsumma par tonnu, ņemot vērā laukaugu intervences cenas samazinājumu par vairākām pakāpēm; tā kā īpašs atbalsts jānosaka proteīnaugiem, lai saglabātu to konkurētspēju ar labību; (18) tā kā intervences cenas galīgā samazinājuma gadījumā pamatsummu palielina, piemērojot to pašu kompensā- cijas likmi, kas izmantota 2000. /2001. un 2001. /2002. tirdzniecības gadā; (19) tā kā būtu jāizveido īpaša cieto kviešu shēma, lai nodrošinātu tādu cieto kviešu audzēšanas līmeni, kāds vienlaikus būtu pietiekams lietotājnozaru apgādei, (20) tā kā turklāt dažās dalībvalstīs cieto kviešu audzēšana ir labi organizēta reģionos, kuri atrodas ārpus tradicionā- lajām zonām; tā kā šajos reģionos vēlams saglabāt zināmu audzēšanas līmeni, piešķirot īpašu atbalstu; (21) (22) tā kā, lai iegūtu tiesības uz platību maksājumiem, audzē- tājiem būtu jāizmanto iepriekš noteikta procentuālā daļa no savas aramzemes; tā kā, lai izpildītu dažus minimālos ar apkārtējo vidi saistītos standartus, būtu jārūpējas par atmatu; tā kā atmatām vajadzētu būt izmantojamām arī nepārtikas nolūkā, ar nosacījumu, ka iespējams pielietot efektīvas kontroles sistēmas; tā kā pašreizējā tirgus situācijā laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam atmatai izvirzītās prasības būtu jāsa- mazina līdz 10 %; tā kā šis procentuālais daudzums ievērotu audzēšanu un būtu atkārtoti tirgus sasniegumus; jāpārbauda, lai (23) tā kā par atmatai izvirzītajām prasībām būtu jāsaņem pienācīga kompensācija; tā kā kompensācijai jābūt ekvi- valentai platību maksājumiem par labību; (24) tā kā nekādas atmatai izvirzītās prasības nebūtu jāattie- cina uz mazajiem audzētājiem, kuru prasības par platību maksājumiem ir zem noteiktā līmeņa, un tā kā šāds līmenis būtu jānosaka; (25) tā kā par brīvprātīgi atstātu atmatu audzētājiem var piešķirt atmatas maksājumu par papildu atmatā atstātu tā kā dalībvalstīm būtu jānosaka maksimālā zemi; platības robeža; (26) tā kā par attiecīgo platību platību maksājumi būtu jāmaksā reizi gadā; tā kā par platībām, kuras nav kultivētas tieši pirms brīža, kad stājās spēkā shēma, kas noteikta Regulā (EEK) Nr. 1765/92, nevar pretendēt uz maksājuma saņemšanu; tā kā dažu īpašu situāciju ievē- rošanai gadījumos, kad šāds noteikums ir nevajadzīgi ierobežojošs, jāpieļauj dalībvalstīm izdarīt dažas atkāpes; 324 (27) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/25. sēj. tā kā ir jāparedz daži nosacījumi, lai pieteiktos uz platību maksājumu un noteiktu, kad audzētājiem būtu jāsaņem samaksa; Dalībvalstīs, kurās kukurūza 3. augs, laukaugu platību maksājumiem var darīt atbilstīgu zāles spēkba- rību pie tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro laukau- giem. ir netradicionāls (28) tā kā būtu jānosaka maksājumu datumi, vienlīdzīgu laukaugu pārdošanas sadali gadā; lai garantētu tirdzniecības (29) tā kā dažādās audzēšanas platībās sēšanas datumi jāpie- lāgo dabiskajiem apstākļiem; (30) (31) tā kā ir jāparedz pārejas noteikumi, lai no 2002. /2003. tirdzniecības gada atceltu maksājumus par eļļas augu sēklām; tā kā, ievērojot Kopienas starptautiskās saistības, daži no esošajiem šīs nozares noteikumiem ir jāsaglabā; tā kā saskaņā ar Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1258/99 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) 1. un 2. pantu Kopienai būtu jāfinansē tie izdevumi, kas radušies dalībvalstīm no saistībām, kuras iestājušās šīs regulas piemērošanas rezultātā; I NODAĻA 2. pants Kopienas laukaugu audzētāji var pieteikties uz platību 1. maksājuma saņemšanu atbilstoši šajā regulā izklāstītajiem nosa- cījumiem. (32) tā kā ir jāparedz pārejas pasākumi un vajadzības gadī- jumā Komisijai jāļauj pieņemt papildus pārejas pasā- kumus; Platību maksājumu nosaka par vienu hektāru, un tas ir 2. reģionāli diferencēts. (33) tā kā pielāgojumi laukaugu atbalsta sistēmai būtu jāievieš no 2000. /2001. tirdzniecības gada; (34) tā kā, ievērojot patreizējās atbalsta shēmas šībrīža pielā- gojumus un iepriekšējās labad Regula (EEK) Nr. 1765/92 jāaizstāj ar jaunu regulu, skaidrības izmaiņas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar 1. laukaugu audzētājiem. šo šī regula nosaka platību maksājumu sistēmu Platību maksājumu piešķir par platību, kur tiek audzēti laukaugi, vai kura saskaņā ar 6. pantu ir atstāta atmatā un kura nepārsniedz reģionālo pamatplatību. To nosaka kā laukaugu hektāru vidējo skaitu reģionā vai vajadzības gadījumā kā atmatu atbilstoši valsts finansētai shēmai 1989. , 1990. un 1991. gadā. Ar reģionu šajā gadījumā pēc attiecīgās dalībvalsts izvēles apzīmē dalībvalsti vai tās reģionu. 3. Uz audzētājiem, kuri piesakās uz platību maksājuma saņemšanu, attiecas pienākums no audzēšanas platības nodalīt daļu no viņu valdījumā esošās zemes, un par šīs saistības izpildi tie saņem kompensāciju. 4. Ja platību kopums, par kuru atbilstoši laukaugu shēmai tiek pieprasīta samaksa, ieskaitot šajā shēmā paredzēto atmatu, pārsniedz pamatplatību, platību, kas atbilst maksājuma saņem- šanas kritērijiem, uz lauksaimnieku samazina proporcionāli visiem maksājumiem, kas atbilstoši šai regulai piešķirti attiecī- gajā reģionā viena un tā paša tirdzniecības gada ietvaros. 2. Šajā regulā: — tirdzniecības gads sākas 1. jūlijā un beidzas 30. jūnijā, — “laukaugi” ir I pielikumā minētie augi. Lai aprēķinātu platības, par kurām tiek prasīts maksājums, ņem vērā arī tās platības, uz kurām neattiecas šajā regulā paredzētais maksājums, bet kuras izmanto, lai atbalstītu pieteikumu par atbalstu atbilstoši Padomes 1999. gada 17. maija Regulai (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organi- zāciju (2). (1) OV L 160, 26. 6. 1999. , 103. lpp. (2) OV L 160, 26. 6. 1999. , 21. lpp. 03/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 325 ļauj zāles Ja dalībvalsts skābbarībai atbilst 5. laukaugu platību maksājuma saņemšanas kritērijiem, tad jānosaka atse- višķa pamatplatība. Ja dotajā tirdzniecības gadā laukaugu vai zāles skābbarības pamatplatība netiek panākta, pārējie hektāri tajā pašā tirdzniecības gadā tiek attiecināti uz atbilstošo pamat- platību. Bez tam attiecīgajos reģionos dalībvalstis var noteikt atse- višķas pamatplatības laukaugiem, kuri nav kukurūza. Tādos gadījumos, gadā pamatplatība kukurūzai netiek iegūta, atlikušos hektārus piešķir tajā pašā tirdzniecības gadā atbilstošajai pamatplatībai laukaugiem, kuri nav kukurūza. tirdzniecības ja dotajā 6. Ja dalībvalsts ir izvēlējusies izveidot vienu vai vairākas valsts pamatplatības, tā katru valsts pamatplatību var iedalīt sīkāk apakšplatībās saskaņā ar objektīviem kritērijiem, ko nosaka dalībvalsts. b) Ja kukurūzas raža ir mazāka vai vienāda ar citas labības ražu, atbilstoši a) punktam pamatplatību kukurūzai var noteikt atsevišķi. Tādos gadījumos un, ja dalībvalstis izvēlas noteikt pamatplatību “laukaugiem, kuri nav kukurūza”: Lai piemērotu šo punktu, “Secano” un “Regadio” pamatplatības uzskata par valsts pamatplatībām. — ja dotajā tirdzniecības gadā pamatplatība “kukurūzai” netiek panākta, pārējos hektārus piešķir tajā pašā tirdz- niecības gadā citu laukaugu atbilstošajai pamatplatībai, Ja ir valsts pamatplatības pārsniegums, attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar objektīviem kritērijiem pasākumu, ko piemēro saskaņā ar 4. pantu, pilnībā vai daļēji koncentrē uz tām pamata apakšplatībām, par kurām vērojams šāds pārsniegums. — ja dotajā tirdzniecības “laukaugu, kuri nav gadā kukurūza” pamatplatība netiek panākta, pārējos hektārus piešķir tajā pašā tirdzniecības gadā attiecīgajai kukurūzas pamatplatībai. Dalībvalstis, kuras nolēmušas izmantot šajā daļā paredzētās iespējas, līdz 15. septembrim paziņo audzētājiem un Komisijai par savu izvēli un sīki izstrādātus noteikumus to piemērošanai. šīs pamatplatības Ja 4. punktu. tiek pārsniegtas, piemēro 2. panta 3. pants 3. Dalībvalstis savos reģionalizācijas plānos apūdeņotai un neapūdeņotai zemei var noteikt atšķirīgas ražas. Šādā gadījumā dalībvalstis nosaka atsevišķu pamatplatību platībām, kurās audzē apūdeņotus laukaugus. 1. Lai noteiktu vidējo ražu platību maksājuma aprēķināšanai, katra dalībvalsts izstrādā reģionalizācijas plānu, nosakot attie- cīgos objektīvos kritērijus atsevišķu audzēšanas reģionu noteik- šanai un izteikti viendabīgu platību iegūšanai. Paturot to prātā, dalībvalstis pievērš pienācīgu uzmanību konkrētām situācijām, izstrādājot savus reģionalizācijas plānus. Proti, jebkurām struktūratšķirībām, kādas pastāv audzēšanas reģionos. vidējo ražu atbilstoši var pielāgot tās Bez tam kukurūzai dalībvalstis 2. reģionalizācijas plānos var piemērot tādu ražas rādītāju, kas atšķiras no pārējās labības. savos Apūdeņota pamatplatība ir vienāda ar vidējo platību, kas apūdeņota laika posmā no 1989. gada līdz 1991. gadam ar nolūku ievākt laukaugus, tai skaitā palielinājumu, kas iegūts saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1765/92 3. panta 1. punkta ceturtās daļas pēdējo teikumu. Tomēr tām platībām, par kurām tika noteikts, ka investīcijas apūdeņošanā tika uzsāktas pēc 1992. gada 1. augusta, Portugālē apūdeņotu pamatplatību pakāpeniski palielina līdz 60 000 ha. Šo palielinājumu pilnībā vai daļēji var pieskaitīt apūdeņotas kukurūzas pamatplatībai, kā minēts 3. panta 2. punktā. a) Ja kukurūzas raža ir lielāka nekā citas labības raža, pamat- platību, kas minēta 2. panta 2. punktā, pēc dalībvalsts izvēles nosaka kukurūzai atsevišķi, aptverot vienu vai vairākus kukurūzas audzēšanas reģionus. Apūdeņotas pamatplatības izveidošana nedrīkst radīt kopējās attiecīgās dalībvalsts pamatplatības palielinājumu. Ja apūdeņotā pamatplatība tiek pārsniegta, piemēro 2. panta 4. punktu. 326 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/25. sēj. Ja dotajā tirdzniecības gadā apūdeņota pamatplatība netiek iegūta, pārējie hektāri tajā pašā tirdzniecības gadā tiek attieci- nāti uz atbilstošo neapūdeņoto pamatplatību. 4. Visos gadījumos reģionalizācijas plāns garantē to, ka tiek ievērota vidējā attiecīgās dalībvalsts raža, kas noteikta šim periodam saskaņā ar 5. punktā minētajiem kritērijiem. Komisija pārbauda reģionalizācijas plānus, ko iesniegušas dalībvalstis, un nodrošina to, ka visi plāni ir izstrādāti, balstoties uz pienācīgiem, objektīviem kritērijiem, un ir atbilstoši pieeja- iebilst pret majai vēsturiskajai plāniem, kuri neatbilst attiecīgajiem augšminētajiem kritērijiem, īpaši attiecībā uz dalībvalsts vidējo ražu. Šajā gadījumā, it apspriedusies ar Komisiju, attiecīgā dalībvalsts šos plānus koriģē. informācijai. Komisija var 5. Par katru audzēšanas reģionu dalībvalsts sniedz sīku infor- māciju par to laukaugu platībām un ražu, kas šajā reģionā tika audzētas piecus gadus laika posmā no 1986. /1987. līdz 1990. / 1991. gadam. Vidējo labības ražu katrā reģionā aprēķina atse- višķi, izslēdzot gadu ar visaugstāko un gadu ar viszemāko ražu šajā periodā. Attiecīgā dalībvalsts pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas lūguma pārskata reģionalizācijas plānu saskaņā ar to pašu procedūru, kas minēta šajā pantā. Tomēr šo pienākumu var izpildīt: — Portugāles labības gadījumā — norādot datus, kas sniegti saskaņā ar Padomes 1990. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3653/90, ar kuru ievieš pārejas pasākumus, kas regla- mentē labības un rīsu tirgus kopīgo organizāciju Portu- gālē (1), — piecu jauno vācu zemju gadījumā — norādot vidējo laukaugu ražu, ko piemēro pārējās Vācijas zemēs, — Itālijas un Spānijas gadījumā — attiecīgi nosakot atsauces ražu 3,9 tonnas uz hektāru un 2,9 tonnas uz hektāru. Ja dalībvalstis nolemj: — kukurūzu atdalīt no citas labības, tad vidējo labības ražu, kas netiek izmainīta, sadala sīkāk kukurūzā un citā labībā, — apūdeņoto zemi atdalīt no neapūdeņotās zemes, tad atbil- stošo vidējo ražu, kas netiek izmainīta, sadala sīkāk divos veidos. Dalībvalstis līdz 1999. gada 1. augustam iesniedz Komi- 6. sijai savus reģionalizācijas plānus kopā ar visu vajadzīgo pama- tojošo informāciju. Lai izpildītu šo pienākumu, tās var atsauk- ties uz saviem reģionalizācijas plāniem, kas iesniegti Komisijai atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 1765/92. (1) OV L 362, 27. 12. 1990. , 28. lpp. Regula ar jaunākajiem grozīju- miem, kas izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1664/95 (OV L 158, 8. 7. 1995. , 13. lpp. ). Ja kāda dalībvalsts, ievērojot 1. punktu, izvēlas noteikt 7. audzēšanas reģionus, kuru robežas neatbilst reģionālo pamat- platību robežām, tā nosūta Komisijai maksājumu pieteikumu kopsavilkumu un ar to saistītās ražas. Ja no šīs informācijas izriet, ka vidējā raža, kas iegūta dalībvalstī no 1993. gadā piemērotā reģionalizācijas plāna, vai Austrijas, Somijas un Zviedrijas gadījumā — vidējā raža, kas iegūta no 1995. gadā piemērotā plāna, vai Itālijas un Spānijas gadījumā — raža, kā noteikts 3. panta 5. punktā, ir pārsniegta, visi maksājumi, kas jāveic šajā dalībvalstī par nākošo tirdzniecības gadu, tiek sama- reģistrētajam pārsniegumam. Taču šo zināti proporcionāli noteikumu nepiemēro gadījumā, ja daudzums, kas izteikts tonnās labības, par kādu tika iesniegti pieteikumi, nepārsniedz daudzumu, kāds izriet no dalībvalsts kopējās pamatplatības produkta augšminētā vidējā ražas lieluma. Dalībvalstis var nolemt noskaidrot, vai nav notikusi katras pamatplatības vidējās ražas pārsniegšana. Tādos gadījumos šī punkta noteikumus piemēro maksājumiem, kas jāveic par katru attiecīgo pamatplatību. 4. pants Ciktāl tas nav pretrunā ar 10. pantu, platību maksājumu 1. aprēķina, pamatmaksu par tonnu pareizinot ar vidējo labības ražas rādītāju, kas noteikts attiecīgā reģiona reģionalizācijas plānā. 03/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 327 2. 1. punktā minēto aprēķinu veic, izmantojot vidējo labības ražu. Tomēr, ja kukurūza ir izdalīta atsevišķi, “kukurūzas” ražu izmanto attiecībā uz kukurūzu un “labības, kura nav kukurūza” ražu izmanto attiecībā uz labību, eļļas augu sēklām un linsēk- lām. Ja tirdzniecības gadā kopējais platību apjoms, par kurām līdz- tekus platību maksājumam ir pieprasīts papildmaksājums, ir lielāks par augstāk minēto robežu, proporcionāli samazina platību uz audzētāju, kuram var izmaksāt papildmaksājumu. 3. Pamatsummu nosaka šādi: proteīnaugiem: — no 2000. /2001. 72,50 EUR/t, tirdzniecības gada un turpmāk – labībai, zāles spēkbarībai un atmatai: — 2000. /2001. tirdzniecības gadam — 58,67 EUR/t, — no 2001. /2002. 63,00 EUR/t, tirdzniecības gada un turpmāk — ievērojot III pielikumā izklāstītos ierobežojumus uz Tomēr, katru dalībvalsti, dalībvalstis var sadalīt šajā pielikumā norādītās platības audzēšanas zonās, kā noteikts II pielikumā, vai vaja- dzības gadījumā, 3. pantā minētajos audzēšanas reģionos atka- rībā no cieto kviešu audzēšanas apjomiem laika posmā no 1993. līdz 1997. gadam. Kad tas ir izdarīts, šajā audzēšanas reģionā proporcionāli tiek samazināta platība uz audzētāju, par kādu veicams papildmaksājums, ja kopējās platības reģionā, par kurām platību maksājumam tiek pieprasīts papildmaksājums, ir lielākas nekā tirdzniecības gadā atbilstošās reģionāli noteiktās robežas. Platību samazina, ja dalībvalstī tās platības reģionos, kuras nav pārsniegušas reģionāli noteiktos ierobežojumus, ir iedalītas reģioniem, kur šie ierobežojumi ir pārsniegti. linsēklām: — 2000. /2001. tirdzniecības gadam — 88,26 EUR/t, — 2001. /2002. tirdzniecības gadam — 75,63 EUR/t, Reģioniem, kuros ir labi organizēta cieto kviešu audzēšana, izņemot atbalstu EUR 138,90 par hektāru līdz tādam skaitam hektāru, kāds minēts IV pielikumā. pielikumā minētos, piešķir īpašu II — no 2002. /2003. 63,00 EUR/t, eļļas augu sēklām: — no 2002. /2003. 63,00 EUR/t, tirdzniecības gada un turpmāk — tirdzniecības gada un turpmāk — 6. pants 63 EUR/t no 2002. /2003. tirdzniecības gada var palielināt, ievērojot labības intervences cenas galīgo samazinājumu, kāds paredzēts Regulas (EEK) Nr. 1766/92 3. panta 4. punktā. Šis platību maksājumu palielinājums izraisīs tādu pašu inter- vences cenas samazinājumu, kāds piemērojams 2000. /2001. un 2001. /2002. gadā. Somijā un Zviedrijā uz ziemeļiem no 62. paralēles un 4. dažās blakus esošajās teritorijās, kuras ietekmē līdzīgi klimatis- kie apstākļi, kas būtiski apgrūtina lauksaimniecisko darbību, labībai un eļļas augu sēklām līdztekus platību maksājumam piemēro papildus summu 19 EUR/t, kas reizināta ar ražas rādī- tāju, kurš izmantots platību maksājumu aprēķināšanai. Katram audzētājam, kurš piesakās uz platību maksāju- 1. ir pienākums atstāt atmatā to viņa laukaugu platības miem, daļu, par kuru iesniedz prasību un kura tiek atstāta atmatā saskaņā ar šo regulu. No 2000. /2001. gātās atmatas pamatlikme ir noteikta 10 % apmērā. līdz 2006. /2007. tirdzniecības gadam obli- 2. Dalībvalstis piemēro attiecīgos apkārtējās vides pasā- kumus, kuri atbilst konkrētajai atmatā atstātās zemes situācijai. 5. pants 3. Atmatā atstāto zemi var izmantot tādu izejvielu ražošanai, kas nav galvenokārt paredzētas lietošanai cilvēku uzturā vai dzīvnieku barībā, ar noteikumu, ka tiek piemērotas efektīvas kontroles sistēmas. Par platību cietajiem kviešiem, kas atrodas tradicionālajās, II pielikumā uzskaitītajās audzēšanas zonās, saskaņā ar III pieli- kumā noteiktajām robežām līdztekus platību maksājumam maksā papildmaksājumu EUR 344,50 par hektāru. Dalībvalstis var maksāt valsts atbalstu apmērā, kas nepārsniedz 50 % no izdevumiem, kas saistīti ar tādu daudzgadīgu augu izveidi, kas paredzēti biomasas ražošanai atmatā atstātajā zemē. 328 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/25. sēj. 4. Ja apūdeņotai un neapūdeņotai zemei ir noteiktas atšķi- rīgas ražas, piemērojams maksājums par atmatu neapūdeņotai zemei. Portugāles gadījumā maksājumā ņem vērā atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3653/90. Taču šajās platībās 4. pantā minēto platību maksājumu nepie- šķir, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1257/1999 24. panta 1. punktu vai 31. panta 1. punkta otro ievilkumu piešķirtais atbalsts nepārsniedz summu, kas vienāda ar to platību maksā- jumu par atmatu, kas noteikts 4. panta 3. punktā. ļauj 5. Audzētājiem var piešķirt maksājumu par zemi, kas brīv- prātīgi atstāta atmatā un kas pārsniedz viņiem noteikto rādītāju. Dalībvalstis lauksaimniekiem atstāt atmatā līdz 10 % laukaugu platības, un par kuru iesniegts maksājuma pieteikums un kura atstāta atmatā saskaņā ar šo regulu. Dalībvalsts var noteikt augstāku procentuālo daudzumu, ņemot vērā konkrētās situācijas un garantējot pietiekamu lauksaimnieciskās zemes izmantojumu. Dalībvalstis var nolemt šajā daļā minēto shēmu nepiemērot nevienam jaunam pieteikuma iesniedzējam reģionā, kurā pastāv nepārtraukts risks būtiski pārsniegt reģionālo pamatplatību. 6. Maksājumu par atmatā atstāto zemi var piešķirt pēc vairākgadu bāzes principa uz laika posmu līdz pieciem gadiem. 7. pants Pienākums atstāt zemi atmatā neattiecas uz tiem audzētā- 7. jiem, kuri iesniedz maksājuma pieteikumu platībai, kas ir ne lielāka par platību, kāda būtu vajadzīga 92 tonnu labības izaudzēšanai, par pamatu ņemot viņu reģioniem noteiktās ražas. Uz šiem audzētājiem attiecas 5. un 6. punkts. 8. Ciktāl tas neskar 7. pantu, platības: — kas atstātas atmatā atbilstoši agro-videi (Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1257/1999 par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (ELVGF), un kas groza dažas regulas (1), līdz 24. pants), un nav pakļautas lauksaimnieciskam 22. izmantojumam vai kādiem ienesīgiem mērķiem, izņemot tos, kas pieņemti attiecībā uz citām zemēm, kuras atstātas atmatā saskaņā ar šo regulu, vai — kas saskaņā ar Nr. 1257/1999 31. pants) ir apmežotas, apmežošanu (Regulas (EK) pieteikuma rezultātā, kas izdarīts pēc 1995. gada 28. jūnija, līdz jebkuram apjomam uz saimniecību, ko var noteikt attiecīgā dalībvalsts, var uzskatīt par atstātām atmatā saskaņā ar 1. punktā minēto prasību atstāt zemi atmatā. Šādu ierobežo- jumu piemēro tikai tiktāl, cik tas ir vajadzīgs, lai novērstu neproporcionālu pieejamā budžeta apjomu, kas saistīts ar to, ka attiecīgā shēma ir vērsta uz nelielu skaitu saimniecību. (1) OV L 160, 26. 6. 1999. , 80. lpp. Maksājumu pieteikumus nevar iesniegt par zemi, uz kuras 1991. gada 31. decembrī bija pastāvīgas ganības, pastāvīgi tika audzēti graudaugi vai koki, vai kas tika izmantota ar lauksaim- niecību nesaistītiem mērķiem. pakļautas kas pakļautas kas platībām, vai platībām, Dalībvalstis saskaņā ar noteikumiem, kuri jānosaka, pie noteik- tiem apstākļiem var atkāpties no šiem noteikumiem, it īpaši restrukturizācijas uz attiecībā programmām, daudzgadīgu laukaugu standartveida rotācijai ar I pielikumā uzskaitītajiem graudaugiem. Tādos gadījumos tās veic pasākumus, lai novērstu nozīmīgu kopējās lauksaimnieciskās platības, kas atbilst maksā- juma saņemšanas kritērijiem, palielinājumu. It īpaši tas attiecas uz to, ka kā izlīdzinošs pasākums platības, ko agrāk uzskatīja kā tādas, kas atbilst maksājuma saņemšanas kritērijiem, tiek uzskatītas par platībām, kas neatbilst maksājuma saņemšanas kritērijiem. Dalībvalstis pie noteiktiem īpašiem apstākļiem var atkāpties no pirmās daļas noteikumiem attiecībā uz to vai citu valsts inter- vences formu, ja šādas intervences rezultātā lauksaimnieks savu ierasto lauksaimniecisko darbību turpināšanai audzē graud- augus uz zemes, kas agrāk tika uzskatīta par tādu, kas neatbilst maksājuma saņemšanas kritērijiem, un attiecīgā intervence nozīmē to, ka zeme, kas sākotnēji atbilda maksājuma saņem- šanas kritērijiem, vairs tāda nav, kā rezultātā pietiekami netiek palielināts kopējais apjoms zemei, kas atbilst maksājuma sa- ņemšanas kritērijiem. Turklāt, dažos gadījumos, kas nav minēti divās iepriekšējās daļās, dalībvalstis var atkāpties no pirmās daļas, ja plānā, kas iesniegts Komisijai, tās pierāda, ka kopējais zemes, kas atbilst maksājuma saņemšanas kritērijiem, apjoms nemainās. 03/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 329 8. pants 1. Maksājumus veic laika posmā no 16. novembra līdz 31. janvārim pēc ražas novākšanas. Taču gadījumos, kad piemēro 6. panta 3. punktu, platību maksājumus zemei, kas atstāta atmatā, veic laika posmā no 16. novembra līdz 31. martam. — nosacījumiem 7. panta piemērošanai; šie nosacījumi precizē, pie kādiem apstākļiem 7. panta noteikumus var neievērot, un dalībvalstu pienākumu par paredzēto rīcību ziņot Komisijai, lai gūtu apstiprinājumu, — noteikumiem, kas atbilst Vienošanās memorandam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm VVTT ietvaros par dažām eļļas augu sēklām, kas apstiprināts ar Lēmumu 93/355/EEK (2). Lai iegūtu tiesības saņemt platību maksājumu, audzētājam 2. ne vēlāk kā līdz 31. maijam pirms attiecīgās ražas ir jāiesēj sēklas, un ne vēlāk kā līdz 15. maijam ir jāiesniedz pieteikums. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija var: Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai preten- 3. dentiem atgādinātu par vajadzību ievērot vides tiesību aktus. — vai nu piešķirt maksājumus atkarībā no konkrēto sēklu izmantošanas, cieto kviešu gadījumā — sertificēto sēklu izmantošanas, eļļas augu sēklu, cieto kviešu un linsēklu gadījumā — noteiktu šķirņu izmantošanas, vai piedāvāt iespēju dalībvalstīm piešķirt maksājumus atkarībā no šādiem apstākļiem, 9. pants — ļaut izmainīt 8. panta 2. punktā minētos datumus dažās zonās, kurās ārkārtēji klimatiskie apstākļi parastos datumus padara par nepiemērojamiem, (EEK) Atbilstoši Padomes 1992. gada 30. kopīgo organizāciju (1) Nr. 1766/92 par 23. pantā noteiktajai kārtībai pieņem sīki izstrādātus notei- kumus šīs nodaļas piemērošanai, un jo īpaši tādus noteikumus, kas saistīti ar: jūnija Regulas labības tirgus — ļaut dalībvalstīm atkarībā no situācijas budžetā, atkāpjoties no 8. panta 1. punkta, līdz 16. novembrim dažos reģionos veikt maksājumus līdz 50 % no platību maksājumiem un maksājumu par atmatu tajos gados, kad ārkārtējie klimati- skie apstākļi ir tā samazinājuši ražas, ka audzētājiem rodas nopietnas finansiālās grūtības. — pamatplatību izveidi un pārvaldi, — audzēšanas reģionalizācijas plānu izveidi, — zāles skābbarību, II NODAĻA — platību maksājuma piešķiršanu, — minimālo platību, kas atbilst maksājuma saņemšanas kritēri- jiem, šādos noteikumos īpaši ņem vērā uzraudzības prasības un attiecīgās shēmas vēlamo efektivitāti, 10. pants — noteikumus, kas attiecībā uz cietajiem kviešiem nosaka iespēju pretendēt uz papildmaksājumu līdztekus 5. pantā minētajam platību maksājumam, un kas nosaka prasības iespējai pretendēt attiecībā uz minētajā pantā minēto īpašo atbalstu, un jo īpaši vērā ņemamo reģionu noteikšanu, Par 2000. /2001. un 2001. /2002. tirdzniecības gadiem 1. maksājumus par eļļas augu sēklu platību aprēķina, šādas summas pareizinot ar labības vidējo ražu rādītāju, kas noteikts attiecīgā reģiona reģionalizācijas plānā: — atmatu, it īpaši noteikumus, kas attiecas uz 6. panta 3. punktu, šie nosacījumi var ietvert produktu audzēšanu bez kompensācijas saņemšanas, — 2000. /2001. tirdzniecības gadam — 81,74 EUR/t, (1) OV L 181, 1. 7. 1992. , 21. lpp. Regula ar jaunākajiem grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 923/96 (OV L 126, 24. 5. 1996. , 37. lpp. ). — 2001. /2002. tirdzniecības gadam — 72,37 EUR/t. (2) OV L 147, 18. 6. 1993. , 25. lpp. 330 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/25. sēj. Taču dalībvalstīm ir dota iespēja turpināt eļļas augu sēklu maksājumu noteikšanu, par pamatu ņemot vēsturisko reģionālo eļļas augu sēklu ražu. Šajā gadījumā ražas rādītāju pareizina ar 1,95. 2. Par 2000. /2001. un 2001. /2002. tirdzniecības gadu attie- cībā uz graudaugiem raksturīgo eļļas augu sēklu platību maksā- ir 5 482 000 jumiem maksimālā garantētā platība (MGP) likmi, ko hektāru, kas piemēro šim tirdzniecības gadam, vai par 10 %, ja šī likme ir mazāka par 10 %. Ja pēc 2. panta piemērošanas maksimālā garantētā platība ir pārsniegta, Komisija 1. punktā minētos dau- dzumus samazina atbilstoši 3. un 4. punkta noteikumiem. samazināta par obligātās atmatas 3. Ja eļļas augu sēklu platība, kas jau ir noteikta kā platība, kas atbilst graudaugiem raksturīgo eļļas augu sēklu platību maksājumu saņemšanas kritērijiem jebkurā gadā, pārsniedz MGP, Komisija samazina pamatsummu par šo gadu par 1 % par katru procentuālo punktu, par kuru MGP tiek pārsniegta. Ja MGP tiek pārsniegta par vairāk nekā sliekšņa procentuālo dau- dzumu, tad piemēro īpašus noteikumus. Līdz sliekšņa procen- tuālajam daudzumam summas samazinājums ir vienāds visās dalībvalstīs. Pēc sliekšņa proporcionālā daudzuma sasniegšanas attiecīgus papildu samazinājumus piemēro tajās dalībvalstīs, kuras pārsniegušas valsts noteiktās atsauces platības, kas minētas V pielikumā un kas samazinātas par 4. punktā minēto likmi. Taču Vācijas gadījumā pēc tās lūguma pilnībā vai daļēji pienācīgo papildu samazinājumu var pielāgot atbilstoši reģionā- lajai pamatplatībai; gadījumos, kad tiek izmantota šī iespēja, Vācija nekavējoties nosūta Komisijai datus, ko izmanto piemē- rojamo samazinājumu aprēķināšanai. Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1766/92 23. pantā noteikto procedūru nosaka pienācīgo piemērojamo samazinā- jumu lielumu un sadali, bet jo īpaši nodrošina to, ka vidējais svērtais samazinājums Kopienai kopumā ir vienāds ar procen- tiem, par kādiem tikusi pārsniegta MGP. Sliekšņa 4. 3. punktā, jābūt 0 %. procentuālajam daudzumam, kas noteikts 5. Ja eļļas augu sēklu platību maksājums samazināts saskaņā ar 3. un 4. punktu, Komisija par tādiem pašiem procentiem samazina attiecīgās pamatsummas par nākošo tirdzniecības gadu, jo tādā ja vien minētajā gadā netiek pārsniegta MGP, gadījumā Komisija drīkst noteikt, ka nav piemērojams šāds samazinājums. Ja 2000. /2001. 6. pārsniegta tirdzniecības Kopienas MGP, Komisija attiecīgo pamatsummu 2000. /2001. tirdzniecības gadam samazina par tādiem pašiem procentiem, kādus piemēro reģionālajām pamatsummām, ko piemēro 1999. /2000. tirdzniecības gadam. gadā tiek 7. Neatkarīgi no šī panta noteikumiem, dalībvalstis, kurās pastāv zināms risks, ka valsts atsauces platība, kas noteikta V pielikumā, nākošajā tirdzniecības gadā tiks būtiski pārsniegta, var ierobežot platību, par kādu individuālais audzētājs var saņemt šajā pantā minētos eļļas augu sēklu platību maksā- jumus. Šādu ierobežojumu aprēķina kā dalībvalsts vai reģio- nālās pamatplatības procentuālo daļu no aramzemes platības, par ko var pretendēt uz šajā regulā paredzētajiem platību maksājumiem un ko piemēro audzētāja aramzemei, kas atbilst maksājuma saņemšanas kritērijiem. Šādu ierobežojumu, balsto- ties uz objektīviem kritērijiem, var diferencēt starp reģionālajām pamatplatībām vai apakšplatībām. Dalībvalstis šos ierobežo- jumus paziņo ne vēlāk kā tā tirdzniecības gada 1. augustā, par kuru tiek pieprasīts platību maksājums, vai dalībvalstu vai tajā ietilpstošo reģionu gadījumā līdz agrākam datumam, ja līdz 1. augustam tiek veikti stādījumi attiecīgajam tirdzniecības gadam. 8. Samazinājums, kas rodas MGP pārsnieguma rezultātā un ko piemēro saskaņā ar šā panta noteikumiem, nevar novest pie summas, kas mazāka par: — 58,67 EUR/t 2000. /2001. tirdzniecības gadam, — 63,00 EUR/t 2001. /2002. tirdzniecības gadam. 9. Audzētāji, kas audzē konditorejai paredzētās saulespuķu sēklas, kuras iesētas ražas iegūšanai, tiek izslēgti no šajā pantā paredzētā atbalsta piešķiršanas. 10. Divu gadu laikā kopš šī panta piemērošanas Komisija iesniedz Padomei ziņojumu par sasniegumiem eļļas augu sēklu Ja audzēšanas potenciāls būtiski pasliktinās, šim ziņo- tirgū. jumam pēc vajadzības pievieno attiecīgos priekšlikumus. 11. pants Platību maksājumus un maksājumus par atmatā atstāto zemi, kā arī procentuālo platību, kas jāatstāj atmatā kā noteikts šajā regulā, sasniegumus, kādi panākti ražošanā, produktivitātē un tirgū atbilstoši Līguma 37. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai. var mainīt, ievērojot 03/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 331 12. pants 14. pants Ja vajadzīgi īpaši pasākumi, lai veicinātu pāreju no spēkā esošās sistēmas uz šajā regulā noteikto sistēmu, šādus pasākumus pieņem atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1766/92 23. pantā noteik- tajai procedūrai. 13. pants Pasākumi, kas noteikti šajā regulā, ir uzskatāmi par intervenci, kas paredzēta lauksaimniecības tirgus stabilizēšanai Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 1. panta 2. punkta b) apakš- punkta nozīmē. Ar šo Regula (EEK) Nr. 1765/92 un Regula (EEK) Nr. 1872/94 ir atcelta. 15. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas 1. Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 2. Šo regulu piemēro no 2000. /2001. tirdzniecības gada. 3. Attiecībā uz 1998. /1999. un 1999. /2000. tirdzniecības gadu turpina piemērot Regulu (EEK) Nr. 1765/92 un Regulu (EEK) Nr. 1872/94. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 17. maijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs K. –H. FUNKE 332 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/25. sēj. I PIELIKUMS PRODUKTA DEFINĪCIJA KN kods Apraksts I GRAUDAUGI 1001 10 00 1001 90 1002 00 00 1003 00 1004 00 00 1005 1007 00 1008 Cietie kvieši Citi kvieši un kviešu un rudzu maisījums, izņemot cietos kviešus Rudzi Mieži Auzas Kukurūza Graudu sorgo Griķi, prosa un Kanāriju spulgzāles sēklas, cita labība 0709 90 60 Saldā kukurūza II EĻĻAS AUGU SĒKLAS 1201 00 ex 1205 00 ex 1206 00 10 III PROTEĪNAUGI 0713 10 0713 50 ex 1209 29 50 IV LINI izņemot linu šķiedras ex 1204 00 Sojas pupiņas Rapša sēklas Saulespuķu sēklas Zirņi Lauku pupas Saldā lupīna Linu sēklas (Linum usitatissimum L. ) 03/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 333 II PIELIKUMS TRADICIONĀLĀS CIETO KVIEŠU AUDZĒŠANAS ZONAS FRANCIJA Reģioni Viduspireneji Provansa – Alpi – Azūra krasts Langediko Rusiljona Departamenti (*) Ardeka Droma ITĀLIJA Reģioni Abruca Basilikata Kalābrija Kampānija Lacio Marke Molīze Umbrija Apūlija Sardīnija Sicīlija Toskāna PORTUGĀLE Rajoni Santarema Lisabona Setubala Portalegrī Evora Beža Faro GRIEĶIJA Šādu reģionu prefektūras Centrālā Grieķija Peloponēsa Jonijas salas Tesālija Maķedonija Egejas jūras salas Tresa SPĀNIJA Provinces Almērija Badahosa Burgosa Kadisa Kordova Granāda Velva Haena Malaga Navarra Salamanka Seviļa Toledo Samora Saragosa AUSTRIJA Panona (*) Katrs no šiem departamentiem var būt saistīts ar kādu no augstākminētajiem rajoniem. 334 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/25. sēj. MAKSIMĀLĀS GARANTĒTĀS PLATĪBAS, PAR KO SAŅEM PAPILDMAKSĀJUMU LĪDZTEKUS PLATĪBU MAKSĀJUMAM PAR CIETAJIEM KVIEŠIEM III PIELIKUMS Grieķija Spānija Francija Itālija Austrija Portugāle (hektāri) 617 000 594 000 208 000 1 646 000 7000 118 000 MAKSIMĀLĀS GARANTĒTĀS PLATĪBAS, PAR KO SAŅEM ĪPAŠO ATBALSTU PAR CIETAJIEM KVIEŠIEM IV PIELIKUMS Vācija Spānija Francija Itālija Apvienotā Karaliste (hektāri) 10 000 4 000 50 000 4 000 5 000 03/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 335 V PIELIKUMS VALSTS ATSAUCES PLATĪBA Valsts Par 2000. /2001. un 20001. /2002. tirdzniecības gadu (1 000 hektāros) Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Austrija Portugāle Somija Zviedrija Apvienotā Karaliste 6 236 929 26 1 168 1 730 5 542 2 7 147 93 70 137 385


title: Rådets förordning (EG) nr 1252/1999 av den 17 maj 1999 om att ändra förordning (EG) nr 1868/94 om upprättandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse

eurovoc_concepts:
marketing
marketing year
potato
starch
tariff quota

text: 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/15 R(cid:138)DETS F(cid:214)RORDNING (EG) nr 1252/1999 av den 17 maj 1999 om att (cid:228)ndra f(cid:246)rordning (EG) nr 1868/94 om uppr(cid:228)ttandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisst(cid:228)rkelse EUROPEISKA UNIONENS R(cid:138)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:214)RORDNING med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artiklarna 36 och 37 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. 2. 3. 4. I artikel 2 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1868/94 (2), fastst(cid:228)lls producentmedlemsstaternas kvo- ter f(cid:246)r potatisst(cid:228)rkelse f(cid:246)r reglerings(cid:229)ren 1998/1999, 1999/2000 och 2000/2001. I artikel 8. 2 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1766/92 (3), fastst(cid:228)lls beloppet f(cid:246)r kompen- sationsbetalningen f(cid:246)r producenter av potatis avsedd f(cid:246)r framst(cid:228)llning av potatisst(cid:228)r- kelse. R(cid:229)det har beslutat att (cid:246)ka detta belopp f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2000/2001 och efter- f(cid:246)ljande reglerings(cid:229)r p(cid:229) villkor att de kvoter som fastst(cid:228)lls genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1868/94 minskas med 2,81 % f(cid:246)r medlemsstater vilkas kvot (cid:246)verstiger 100 000 ton under reglerings(cid:229)ret 2000/2001 och med 5,74 % under reglerings(cid:229)ret 2001/2002, och med 1,41 % f(cid:246)r medlemsstater vilkas kvot understiger 100 000 ton under reglerings- (cid:229)ret 2000/2001 och med 2,87 % under reglerings(cid:229)ret 2001/2002. De kvoter som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2000/2001 b(cid:246)r (cid:228)ndras och kvoterna f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2001/2002 b(cid:246)r fastst(cid:228)llas. Producentmedlemsstaterna b(cid:246)r f(cid:246)rdela sina kvoter f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 2000/2001 och 2001/2002 mellan alla de f(cid:246)retag som producerar potatisst(cid:228)rkelse p(cid:229) grundval av de kvoter som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 1999/2000. Det b(cid:246)r framh(cid:229)llas att kvantiteter som (cid:246)verstiger underkvoterna under reglerings(cid:229)ret 1999/2000 kommer att minskas under reglerings(cid:229)ret 2000/2001 i enlig- het med artikel 6. 2 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1868/94. Kommissionen b(cid:246)r i slutet av perioden l(cid:228)gga fram en rapport till r(cid:229)det om kvotf(cid:246)rdel- ning, vid behov tillsammans med l(cid:228)mpliga f(cid:246)rslag i vilka h(cid:228)nsyn tas till eventuella (cid:228)ndringar av kompensationsbetalningen. (1) Yttrandet avgivet den 7 maj 1999 ((cid:228)nnu ej offentliggjort i EGT). (2) EGT L 197, 30. 7. 1994, s. 4. F(cid:246)rordningen senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1284/98 (EGT L 178, 23. 6. 1998, s. 3). (3) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. F(cid:246)rordningen senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1253/1999 (se sidan 18 i detta nummer av EGT). L 160/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 F(cid:246)rordning (EG) nr 1868/94 (cid:228)ndras p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: 1) I artikel 2 a) punkterna 1 och 2 skall h(cid:228)nvisningarna till reglerings(cid:229)ret 2000/2001 utg(cid:229). b) skall f(cid:246)ljande punkter l(cid:228)ggas till: ”3. Nedanst(cid:229)ende medlemsstater som producerar potatisst(cid:228)rkelse skall tilldelas f(cid:246)ljande kvoter f(cid:246)r reglerings(cid:229)ren 2000/2001 och 2001/2002: 2000/2001 2001/2002 Danmark Tyskland Spanien Frankrike Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Finland Sverige 173 439 ton 676 680 ton 1 972 ton 273 595 ton 523 161 ton 48 409 ton 53 980 ton 63 001 ton 168 215 ton 656 298 ton 1 943 ton 265 354 ton 507 403 ton 47 691 ton 53 178 ton 62 066 ton TOTALT 1 814 237 ton 1 762 148 ton Varje producentmedlemsstat skall f(cid:246)rdela den kvot som avses i punkt 3 mellan 4. f(cid:246)retag som producerar potatisst(cid:228)rkelse som skall anv(cid:228)ndas under reglerings(cid:229)ren 2000/2001 och 2001/2002 med h(cid:228)nsyn till de underkvoter som fanns tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r varje f(cid:246)retag som producerar potatisst(cid:228)rkelse under reglerings(cid:229)ret 1999/2000 innan en eventuell korrigering enligt artikel 6. 2 till(cid:228)mpades. Underkvoterna f(cid:246)r varje f(cid:246)retag som producerar potatisst(cid:228)rkelse under reglerings- (cid:229)ret 2000/2001 skall justeras f(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till eventuella kvantiteter som (cid:246)versti- ger kvoterna under reglerings(cid:229)ret 1999/2000 i enlighet med artikel 6. 2. ” 2) Artikel 3 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: ”Artikel 3 1. Kommissionen skall senast den 31 oktober 2001 och d(cid:228)refter vart tredje (cid:229)r l(cid:228)gga fram en rapport till r(cid:229)det om kvotf(cid:246)rdelningen i gemenskapen, vid behov tillsammans med l(cid:228)mpliga f(cid:246)rslag. Denna rapport skall beakta eventuella f(cid:246)r(cid:228)ndringar av kompensa- tionsbetalningen liksom utvecklingen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r potatis- och spannm(cid:229)lsst(cid:228)r- kelse. 2. Senast den 31 december 2001 och d(cid:228)refter med tre(cid:229)rsintervaller skall r(cid:229)det, p(cid:229) grundval av artikel 37 i f(cid:246)rdraget, f(cid:246)rdela kvoter mellan medlemsstater p(cid:229) grundval av den rapport som avses i punkt 1, f(cid:246)r anv(cid:228)ndning under de p(cid:229)f(cid:246)ljande tre reglerings- (cid:229)ren. 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/17 3. Senast den 31 januari 2002 och d(cid:228)refter vart tredje (cid:229)r skall medlemsstaterna med- dela ber(cid:246)rda personer uppgifter om kvotf(cid:246)rdelningen f(cid:246)r de p(cid:229)f(cid:246)ljande tre reglerings- (cid:229)ren. ” Artikel 2 Denna f(cid:246)rordning tr(cid:228)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall till(cid:228)mpas fr(cid:229)n och med den 1 juli (cid:229)r 2000. Denna f(cid:246)rordning (cid:228)r till alla delar bindande och direkt till(cid:228)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:228)rdad i Bryssel den 17 maj 1999. P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar K. -H. FUNKE Ordf(cid:246)rande


title: Nariadenie Rady (ES) č. 1253/1999 zo 17. mája 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1766/92 o spoločnej organizácii trhu s obilninami a ruší nariadenie (EHS) č. 2731/75, ktorým sa ustanovuje štandardná kvalita pšenice, raže, jačmeňa, kukurice a tvrdej pšenice

text: 336 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 25 31999R1253 L 160/18 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 26. 6. 1999 NARIADENIE RADY (ES) č. 1253/1999 zo 17. mája 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1766/92 o spoločnej organizácii trhu s obilninami a ruší nariadenie (EHS) č. 2731/75, ktorým sa ustanovuje štandardná kvalita pšenice, raže, jačmeňa, kukurice a tvrdej pšenice RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä jej článok 37, so zreteľom na návrh Komisie (1), 1999, ktorým sa zriaďuje podporný systém pre produ- centov určitých plodín pestovaných na ornej pôde (6); keďže intervenčná cena sa v prípade potreby podrobí konečnému zníženiu, predovšetkým na účely zabezpe- čenia lepšej trhovej rovnováhy; so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), (4) keďže ustanovenia týkajúce sa štandardnej kvality už stratili praktický význam a treba ich preto odvolať; so zreteľom na výboru (3), stanovisko Hospodárskeho a sociálneho so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (4), so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov (5), (1) (2) (3) keďže po reforme Spoločnej poľnohospodárskej politiky z roku 1992 nastalo významné zlepšenie trhovej rovno- váhy; keďže vyňatie pôdy z obrábania, zriadené v roku 1992 na základe podporného systému pre pestovateľov istých plodín pestovaných na ornej pôde ako doplnok k zní- ženiu intervenčných cien, pomohlo udržať produkciu pod kontrolou, zatiaľ čo zvýšenie cenovej konkurencie- schopnosti umožnilo, aby sa významné množstvá obilnín použili na domácom trhu predovšetkým ako krmivo pre hospodárske zvieratá; keďže podporenie vplyvu reformy z roku 1992 si vyža- duje, aby sa cenová konkurencieschopnosť posilnila cestou ďalšieho znižovania intervenčnej ceny, čím by sa táto znížila v dvoch krokoch na úroveň záchrannej siete, podliehajúc pri tom zvýšeniam platieb na pôdu na základe podporného systému na kultúrne plodiny, zakot- venom v nariadení Rady (ES) č. 1251/1999 zo 17. mája (1) Ú. v. ES C 170, 4. 6. 1998, s. 1. (2) Stanovisko prednesené 6. mája 1999 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). (3) Ú. v. ES C 284, 14. 9. 1998, s. 55. (4) Ú. v. ES C 93, 6. 4. 1999, s. 1. (5) Ú. v. ES C 401, 22. 12. 1998, s. 3. (5) (6) (7) spoločnej organizácii keďže cena škrobu neobilného pôvodu aj kompenzačné dohody vždy podliehali trhu s obilninami a prispôsobovanie týchto dohôd sa preto musí riadiť opatreniami uskutočňovanými pre obilniny, v rámci ktorých treba minimálnu cenu zemiakov urče- ných na výrobu zemiakového škrobu aj platby pre pestovateľov takýchto zemiakov prispôsobovať v súlade so znižovaním cien obilnín; keďže platba pre pestova- teľov je pevne stanovená na vyššej úrovni ako jej ekviva- lent pre obilniny, zohľadňujúc pri tom skutočnosť, že (ES) výrobné č. 1868/94 z 27. júla 1994, ktorým sa zriaďuje systém kvót v súvislosti s výrobou zemiakového škrobu (7), sa znižujú; v nariadení Rady zakotvené kvóty keďže colné kvóty, ktoré vyplývajú z dohôd uzavretých v súlade s článkom 300 zmluvy alebo akýchkoľvek iných aktov Rady treba otvoriť a na základe podrobných pravidiel by ich mala spravovať Komisia; keďže treba vyjasniť podmienky, za ktorých uplatňuje Komisia nevyhnutné opatrenia na stabilizáciu vnútor- ného trhu, zohľadňujúc pri tom vplyv svetových trho- vých cien na cenu na domácom trhu, (6) Pozri s. 1 tohto úradného vestníka. (7) Ú. v. ES L 197, 30. 7. 1994, s. 4. Nariadenie naposledy zmenené č. 1284/98 (Ú. v. ES L 178, a doplnené nariadením (ES) 23. 6. 1998, s. 3). 03/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 337 PRIJALA TOTO NARIADENIE: 3. Článok 8 sa nahrádza takto: „Článok 8 Článok 1 Nariadenie (EHS) č. 1766/92 (1) sa týmto mení a dopĺňa takto: 1. Článok 1 (2) sa nahrádza takto: „2. Toto nariadenie sa uplatňuje bez ohľadu na opatrenia, ktoré umožňuje nariadenie Rady (ES) č. 1251/1999 zo 17. mája 1999, ktorým sa zriaďuje podporný systém pre produ- centov určitých plodín pestovaných na ornej pôde (*). (*) Ú. v. ES L 160, 26. 6. 1999, s. 1. “ 2. Článok 3 sa nahrádza takto: „Článok 3 Intervenčná cena za obilniny, ktoré podliehajú inter- 1. vencii, sa stanovuje na hodnote: — 110,25 EUR/t na hospodársky rok 2000/2001, — 101,31 EUR/t na nasledujúce hospodárske roky, počnúc hospodárskym rokom 2001/2002. Intervenčná cena, ktorá platí pre kukuricu a zrno ciroku v máji, zostane v platnosti aj v júli, auguste a septembri toho istého roku. Intervenčná cena sa zvyšuje o mesačné príplatky 2. počas celého hospodárskeho roka alebo jeho časti. Výška mesačných príplatkov a ich počet sa stanovujú v súlade s postupom zakotveným v článku 37 (2) zmluvy. cena Intervenčná 3. sa vzťahuje na veľkoobchodné štádium tovaru dopraveného do skladu ešte pred jeho vylo- žením. Platí pre všetky intervenčné centrá spoločenstva zria- dené pre každú obilninu. 4. Ceny stanovené na základe tohto nariadenia môžu byť v závislosti od vývoja v oblasti produkcie a trhu menené v súlade s postupom zakotveným v článku 37 (2) zmluvy. Vo svetle vývoja v oblasti trhu sa uskutoční predovšetkým rozhodnutie týkajúce sa konečného zníženia intervenčnej ceny, ktorá sa bude ďalej uplatňovať počnúc od hospodár- skeho roka 2002/2003. “ 1. Minimálna cena zemiakov určených na výrobu zemia- kového škrobu sa stanovuje takto: — 194,05 EUR/t na hospodársky rok 2000/2001, — 178,31 EUR/t na nasledujúce hospodárske roky počnúc hospodárskym rokom 2001/2002. Táto cena sa vzťahuje na množstvo zemiakov dodaných do spracovateľského závodu, ktoré je potrebné na výrobu jednej tony škrobu. Rozhodnutie o ďalšom znížení minimálnej ceny na ďalšie hospodárske roky počnúc hospodárskym rokom 2002/2003 sa prijme na základe konečného zníženia intervenčnej ceny obilnín. 2. Pre pestovateľov zemiakov určených na výrobu zemia- kového škrobu sa zriaďuje systém platieb. Výška platby sa vzťahuje na množstvo zemiakov, ktoré je potrebné na výrobu jednej tony škrobu. Stanovuje sa takto: — 98,74 EUR/t na hospodársky rok 2000/2001, — 110,54 EUR/t na nasledujúce hospodárske roky počnúc hospodárskym rokom 2001/2002. Sumu 110,54 EUR/t možno na ďalšie hospodárske roky počnúc hospodárskym rokom 2002/2003 v závislosti od konečného zníženia intervenčnej ceny obilia zvyšovať. Platby sa uskutočnia iba za tie množstvá zemiakov, na ktoré sa vzťahuje pestovateľská zmluva medzi pestovateľom zemiakov a výrobcom zemiakového škrobu v rámci limitu kvóty určenej na takýto podnik a uvedenej v článku 2 (2) nariadenia Rady ES č. 1868/94 z 27. júla 1994, ktorým sa stanovuje systém kvót vo vzťahu k výrobe zemiakového škrobu (*). (1) Ú. v. ES L 181, 1. 7. 1992, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 923/96 (Ú. v. ES L 126, 24. 5. 1996, s. 37). 3. Minimálna cena aj výška platby sa upravujú na základe obsahu škrobu v zemiakoch. 338 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 25 Ak si 4. to bude situácia na trhu so zemiakovým škrobom vyžadovať, Rada prijme v súlade s postupom zakotveným v článku 37 (2) zmluvy primerané opatrenia. 5. Komisia prijme podrobné pravidlá potrebné na uplat- nenie tohto článku na základe postupu, ktorý je zakotvený v článku 23. (*) Ú. v. ES L 197, 30. 7. 1994, s. 4. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1284/98 (Ú. v. ES L 178, 23. 6. 1998, s. 3). “ 4. Článok 12, odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Colné kvóty na výrobky uvedené v článku 1, ktoré vyplývajú z dohôd uzavretých v súlade s článkom 300 zmluvy alebo akýchkoľvek iných aktov Rady na základe zmluvy, sa otvárajú a spravujú sa v súlade s podrobnými pravidlami prijatými na základe postupu zakotvenom v článku 23. “ 5. Článok 16 sa nahrádza takto: „Článok 16 1. Tam, kde ceny jedného lebo viacerých produktov, ktoré sú uvedené v článku 1, dosiahnu na svetových trhoch hladinu, ktorá narúša ponuku na trhu spoločenstva alebo ktorá takýmto narúšaním hrozí a v prípadoch, v ktorých môže takáto situácia pokračovať a ešte sa zhoršovať, možno prijímať primerané opatrenia. Takéto opatrenia možno prijímať ako bezpečnostné opatrenia v prípadoch mimo- riadnej núdze. Podrobné pravidlá uplatňovania 2. tohto článku sa prijmú v súlade s postupom, ktorý je zakotvený v článku 23. “ Článok 2 Nariadenie Rady (EHS) č. 2731/75 z 29. októbra 1975, ktorým sa ustanovuje štandardná kvalita pšenice, raži, jačmeňa, kukurice a tvrdej pšenice (1), sa týmto ruší. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť sedem dní po jeho 1. uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie sa bude uplatňovať vo všetkých ďalších hospodárskym rokom počnúc rokoch 2. hospodárskych 2000/2001. Nariadenie (EHS) č. 2731/75 sa bude aj naďalej uplat- 3. ňovať na hospodárske roky 1998/99 a 1999/2000. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 17. mája 1999 Za Radu predseda K. -H. FUNKE (1) Ú. v. ES L 281, 1. 11. 1975, s. 22. Nariadenie naposledy zmenené č. 2594/97 (Ú. v. ES L 351, a doplnené nariadením (ES) 23. 12. 1997, s. 10)


title: 1999 m. gegužės 17 d. Bendroji Pozicija Tarybos priimta pagal Europos Sąjungos sutarties 15 straipsnį dėl Pietryčių Europos stabilumo pakto

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
democratisation
economic reconstruction
international cooperation
public safety
settlement of disputes

text: 18/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 75 31999E0345 L 133/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 5 28 BENDROJI POZICIJA 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos priimta pagal Europos Sąjungos sutarties 15 straipsnį dėl Pietryčių Europos stabilumo pakto (1999/345/BUSP) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, (8) Jugoslavijos Federacinė Respublika turėtų būti pakviesta dalyvauti tokiame Stabilumo pakte kai tik įvykdys būtinas sąlygas, atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 straipsnį, kadangi: PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ: (1) (2) 1999 m. balandžio 8 ir 26 d. Taryba priėmė išvadas dėl Pietryčių Europos; 1 straipsnis Kosovo krizės politinis sprendimas turi būti ryžtingų pastangų, skirtų stabilizuoti visą regioną, dalis; 1. Europos Sąjunga vadovaus Stabilumo pakto Pietryčių Europai sukūrimui. (3) turėtų būti parengtas Pietryčių Europos stabilumo paktas; toks Stabilumo paktas turėtų būti parengtas pagal JT įsta- tus, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) principus ir įsipareigojimus, ir atitinkamas Europos Tarybos sutartis ir konvencijas, ypač Europos žmogaus tei- sių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją; Europos Sąjunga turėtų vadovauti Stabilumo paktui, ESBO vaidina esminį vaidmenį puoselėjant saugumą ir stabilumą, ir Stabilumo paktas turėtų būti sukurtas ir įgyvendintas glaudžiai bendradarbiaujant su ESBO; laikydamasi regioninio ir platesnio požiūrio Europos Sąjunga jau dabar aktyviai stiprina demokratines ir ekono- mines institucijas regione vykdydama daug tinkamai sukurtų programų; (4) (5) (6) (7) 2. Šio Stabilumo pakto tikslas — padėti užtikrinti jo dalyvių bendradarbiavimą siekiant sukurti šio regiono ilgalaikio stabiliza- vimo, saugumo, demokratizavimo ir ekonomikos atkūrimo bei plėtros visa apimančias priemones bei priemones, skirtas sukurti tęstinius geros kaimynystės dvišalius ir daugiašalius santykius bei santykius su tarptautine bendruomene. 3. Europos Sąjunga sieks užtikrinti, kad patys dalyviai sukurtų „Pietryčių Europos regioninį diskusijų stalą“ Stabilumo paktui įgy- vendinti. 2 straipsnis 1. Siekdama prisidėti prie 1 straipsnyje nustatytų tikslų siekimo, Europos Sąjunga sušauks konferenciją dėl Pietryčių Europos. Europos Sąjunga priartins regioną prie visiškos šių valsty- bių integracijos į jos struktūras per naujos rūšies sutartimis grįstus santykius ir atsižvelgdama į kiekvienos valstybės individualią situaciją, siekiant narystės Europos Sąjungoje įvykdžius Kopenhagos pagal Amsterdamo sutartį kriterijus; ir 2. Konferencija vyks užsienio reikalų ministrų lygiu, jei įmanoma, ne vėliau kaip iki 1999 m. liepos mėn. pabaigos. Konferencija bus organizuojama Royaumont forma (be Jugoslavijos Federacinės Respublikos tol, kol taikomų tarptautinės bendruomenės reikalavimų). Be to, konferencijoje taip pat dalyvaus Kanados, Japonijos, EBRD, EIB, TVF, PB, OECD, JT, NATO, WEU, JTVPK bei regioninių iniciatyvų atstovai. ji neįvykdys jos dalyvavimui 76 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 18/1 t. 3. Konferencijai bus pasiruošta 1999 m. gegužės 27 dienos susi- tikime Königswinter (Petersberge) aukštesniojo rango pareigūnų lygiu, 2 dalyje nustatyta forma. Atsižvelgiant į tai, šiai konferen- cijai bus ruošiamasi nedelsiant. 4 straipsnis Ši bendroji pozicija įsigalioja jos priėmimo dieną. 3 straipsnis Ši bendroji pozicija skelbiama Oficialiajame leidinyje. 5 straipsnis 1. Europos Sąjunga aktyviai padės regiono šalims siekti Stabi- lumo pakto tikslų. 2. Europos Sąjunga, kartu su tarptautiniais donorais, imsis suo- rganizuoti donorų/atstatymo konferenciją dėl Pietryčių Europos. Priimta Briuselyje, 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. FISCHER


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1037/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Kyproksesta peräisin olevan rypälemehun ja rypäletäysmehun tuontia koskevista erityistoimenpiteistä

eurovoc_concepts:
Cyprus
fruit juice
fruit product
grape
import

text: 21. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 127/5 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1037/1999, annettu 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999, Kyproksesta per(cid:132)isin olevan ryp(cid:132)lemehun ja ryp(cid:132)let(cid:132)ysmehun tuontia koskevista erityistoimenpiteist(cid:132) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 133 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) (1) (2) (3) Euroopan talousyhteis(cid:148)n ja Kyproksen tasavallan assosiointisopimuksessa (1) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)lisess(cid:132) yhteis(cid:148)n avaamisesta tariffikiinti(cid:148)n vuotuisen tietyille Kyproksesta per(cid:132)isin oleville tiivistetyille ryp(cid:132)let(cid:132)ysmehuille; kiinti(cid:148)ss(cid:132) ja ryp(cid:132)lemehuille sovellettava tulli on 0 prosenttia, ryp(cid:132)lemehun ja ryp(cid:132)let(cid:132)ysmehun yhteis(cid:148)(cid:148)n tuon- nissa sovellettava viitehintaj(cid:132)rjestelm(cid:132) on 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) syyskuuta 1995 korvattu Uruguayn kierroksen monenkeskisten kauppaneuvottelujen tuloksena syntyneell(cid:132) uudella tuontimenettelyll(cid:132); Kyproksen kanssa tehty(cid:132) assosiointisopimusta on mukautettava kyseinen uusi tuontimenettely huomioon ottamalla, ja jo my(cid:148)nnetty(cid:132) tullietuuskohtelua on tarpeen jatkaa ja sallia Kyprokselle sen tuotteiden vienti yhteis(cid:148)(cid:148)n osana tariffikiinti(cid:148)t(cid:132); t(cid:132)ss(cid:132) tarkoituksessa ja ennen kuin Euroopan yhteis(cid:148)n ja Kyproksen v(cid:132)linen uusi sopimus tulee voimaan on syyt(cid:132) toteuttaa tarvittavat erityistoimenpiteet, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Euroopan yhteis(cid:148)jen tullitariffin liitteen I kolmannen jakson liitteess(cid:132) 2 mainittua CN-koodeihin osan I 2009 60 51, 2009 60 71, ex 2009 60 90 ja 2204 30 92 kuuluviin ryp(cid:132)lemehuun ja ryp(cid:132)let(cid:132)ysmehuun sovellet- tavaa paljoustullia ei perit(cid:132) Kyproksesta per(cid:132)isin olevilta kyseisilt(cid:132) tuotteilta, jotka tuodaan asetuksen (EY) N:o 1981/94 (2) liitteess(cid:132) V tarkoitetussa tariffikiinti(cid:148)ss(cid:132), jonka j(cid:132)rjestysnumero on 09. 1421. 2 artikla tulee voimaan kolmantena p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen T(cid:132)m(cid:132) asetus j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). Sit(cid:132) sovelletaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:132)sen- valtioissa. Tehty Brysseliss(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. Neuvoston puolesta J. FISCHER Puheenjohtaja (1) EYVL L 133, 21. 5. 1973, s. 2. (2) EYVL L 199, 2. 8. 1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 650/98 (EYVL L 88, 24. 3. 1998, s. 8)


title: Verordening (EG) nr. 1016/1999 van de Commissie van 17 mei 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

text: 18. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 124/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 1016/1999 VAN DE COMMISSIE van 17 mei 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoer- pr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 18 mei 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 mei 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 124/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 5. 1999 b¶ de verordening van de Commissie van 17 mei 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit B(cid:246)LAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 052 068 999 052 064 628 999 052 999 204 212 600 624 999 052 388 999 388 400 508 512 524 528 720 804 999 105,2 92,4 98,8 82,4 41,3 133,3 85,7 51,8 51,8 44,4 63,8 47,0 49,3 51,1 63,1 74,9 69,0 69,5 99,3 75,8 76,9 79,1 62,9 82,3 101,5 80,9 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”