title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Skuldlättnad som ett led i kampen mot fattigdomen i u-länderna"

eurovoc_concepts:
EU aid
debt reduction
developing countries
poverty

text: C 209/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 7. 1999 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Skuldlättnad som ett led i kampen mot fattigdomen i u-länderna” (1999/C 209/12) Den 28 januari 1999 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 23. 3 i arbetsordningen att lägga fram ett yttrande om ”Skuldlättnad som ett led i kampen mot fattigdomen i u-länderna”. Sektionen för yttre förbindelser, som varit ansvarig för det förberedande arbetet i detta ärende, antog sitt yttrande den 12 maj 1999. Föredragande var Ann Davison. Vid sin 364:e plenarsession den 26-27 maj 1999 (sammanträdet den 27 maj) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 118 röster för och 1 nedlagd röst. 1. Sammandrag Ekonomiska och sociala kommittén har länge uttryckt 1. 1. sin oro över den extrema fattigdomen i u-länderna och välkomnar därför att flera medlemsstater nyligen beslutat att lindra skuldbördan för fattigare länder. 1. 2. En grundförutsättning för att de skall lyckas med att angripa den värsta fattigdomen är att skuldlättnaden är förknippad med sociala villkor. ESK anser att skuldlättnadspro- cessen måste påskyndas och förstärkas för länder som uppvisar en god förvaltning och prioriterar kamp mot fattigdom. De finansiella medel som skuldsatta länder därmed får över skulle kunna utnyttjas till sociala projekt baserade på noggrant utformade planer för fattigdomsbekämpning. Det konkreta innehållet i dessa planer bör avtalas mellan biståndsgivarna och organisationer i det civila samhället. Den övervakning och uppföljning som krävs bör baseras på förbättrade fattigdoms- indikatorer som spädbarnsdödlighet, andelen barn som får skolutbildning och jämställdhet. Om skuldlättnaden inte skulle utnyttjas till en positiv samhällsutveckling kan biståndet omkanaliseras till decentraliserade projekt. Kommittén anser, även med hänsyn till att skuldlind- 1. 3. ringsförhandlingarna redan har dragit ut på tiden trots det akuta fattigdomsproblemet, att det skulle vara ett incitament att omedelbart och kraftigt minska skuldtjänstbetalningarna (räntor och amorteringar). Detta skulle vara aktuellt för länder som redan har bedömts vara i behov av hjälp och som förbinder sig att använda de sparade medlen till åtgärder för minskad fattigdom. 1. 4. Att ta itu med själva skulden kan ta längre tid, upp till tre år. A¨ ven här bör man skapa incitament för länder som tillämpar god förvaltning och som förbinder sig att genomföra planer för minskad fattigdom. Kommittén föreslår en ökad skuldlättnad som skulle kunna minska skuldbelopp som motsvarar 100-150 % av exporten. 1. 5. EU kan spela en central roll genom att ta vara på möjligheten att minska både skulder och fattigdomen. ESK uppmanar kommissionen att vara mer aktiv i detta samman- hang och medlemsstaterna att samordna sina insatser och avsätta nya resurser. EU bör visa prov på ledarskap och bestämma takten. Eftersom samtliga medlemsstater inte är medlemmar i G8-gruppen bör kommissionen samordna EU- förslag till G8-gruppen för att de inte skall motverka utan i stället förstärka varandra; på så sätt kan verkningsfulla förslag utformas kollektivt och framföras till Världsbanken och Inter- nationella valutafonden (IMF). En samordnad skuldpolitik inom EU och ekonomiskt stöd för skuldlättnad som är i samklang med EU:s roll som biståndsgivare, dels via kommis- sionen, dels via medlemsstaterna, skulle kunna spela en viktig och framgångsrik roll för att uppnå OECD:s utvecklingsmål för år 2015. 2. Inledning 2. 1. Ekonomiska och sociala kommittén har upprepade gånger uttryckt sin oro över den extrema fattigdomen i u-länderna. Kommittén har under mer än tjugo år, inom AVS-EU:s gemensamma församling, medverkat till att organi- sera dialogen mellan EU- och AVS-ländernas ekonomiska och sociala intresseorganisationer (AVS: Afrika, Västindien och Stillahavsområdet). Under de diskussioner som förts har det ofta uttryckts en oro över de ekonomiska begränsningar som räntor och avbetalningar innebär för de offentliga utgifterna i många av de fattigaste länderna. 2. 2. ESK har redan framhållit kravet på god förvaltning och utveckling av det civila samhället i AVS-länderna och i syd generellt. Kommittén anser att skuldlättnadsprocessen måste påskyndas och förstärkas för länder som uppvisar en ”god förvaltning” och prioriterar kampen mot fattigdom. Om man ger skuldlättnader utan att ställa dessa krav finns en risk att resurserna inte går till social utveckling utan till en allmän skuldsanering. I detta yttrande ligger tyngdpunkten på hur de sociala villkoren skall kunna uppfyllas. 22. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 209/49 3. Prioritering av kamp mot fattigdom 3. 1. I rapporten Att forma det 21:a århundradet uppställer OECD:s kommitté för biståndsfrågor ett antal mål för år 2015: allmän grundskoleutbildning, minskning av antalet extremt fattiga till hälften och sänkning av spädbarnsdödligheten med två tredjedelar. ESK stöder dessa minimimål men anser att de inte kommer att kunna uppnås utan skuldlättnad, fattigdoms- bekämpning och en god offentlig förvaltning. Världsbanken har beräknat att det 3. 2. finns 41 svårt skuldsatta fattiga länder (HIPC-länder: Heavily Indebted Poor Countries) (1), de som har de tyngsta skuldbördorna, med en utlandsskuld som är två gånger så stor som deras årliga exportintäkter. De flesta av dessa länder, cirka 80 %, ligger söder om Sahara i Afrika. Det är ingen tillfällighet att dessa länder uppvisar några av de värsta sociala indikatorerna i världen och har mycket långt kvar för att uppfylla målen år 2015. Bedömningar som nyligen gjorts av spädbarnsdödlighe- ten tyder på att den kommer att fortsätta att vara dubbelt så hög som OECD:s mål för år 2015. Till exempel är utbildningssituationen på väg att förvärras: skuldsättningen innebär att dessa länder har svårt att uppnå de internationellt överenskomna utbildningsmålen. Det totala antalet barn som inte går i skolan i Afrika ökar i stället för att minska, vilket också gäller könssnedvridningen i skolorna. I länderna söder om Sahara finns i dag en tredjedel av de 125 miljoner barn som inte går i skolan. Den nuvarande trenden är att Latinamerika och Asien, som också är drabbade av fattigdom, är på väg att lyckas minska antalet barn som inte går i skolan. Detta är dock inte fallet i Afrika söder om Sahara, som kommer att svara för tre fjärdedelar av de 75 miljoner barn som inte får skolutbildning år 2015. Med dagens utveckling kommer det dessutom att ta 50 år innan länderna söder om Sahara uppnår jämställdhet mellan könen i skolan. 3. 3. I HIPC-länderna uppgår skuldtjänsten i medeltal till 40 % av statsbudgeten. I många av dessa länder är skuldtjänsten större än utgifterna för hälsovård och utbildning. A¨ ven om regeringarna kanske inte alltid skulle välja att använda de resurser som frigörs genom skuldlättnad till sociala ändamål och även om biståndspengar är livsviktiga, står det också klart att skuldtjänstbetalningarna allvarligt begränsar de samlade resurser som kan utnyttjas till att förbättra människors levnads- villkor. Att knyta skuldlättnad till minskning av fattigdom kan därför på ett väsentligt sätt bidra till att uppnå målen för år 2015. (1) HIPC-länderna är Angola, Benin, Bolivia, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Centralafrikanska republiken, Tchad, Kongo, Elfenbens- kusten, Demokratiska republiken Kongo, Ekvatorialguinea, Gui- nea-Bissau, Guyana, Honduras, Kenya, Laos, Liberia, Madagaskar, Mali, Mauritanien, Moçambique, Myanmar, Nicaragua, Niger, Nigeria, Rwanda, Sa˜o Tomé och Prı´ncipe, Senegal, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Tanzania, Togo, Uganda, Vietnam, Yemen och Zambia. A¨ ven om EU är en förhållandevis liten multilateral 3. 4. långivare (5 % av den totala multilaterala skulden) har unionen en betydelsefull politisk roll. Fyra av G8-länderna är EU- medlemsstater — Storbritannien, Frankrike, Tyskland och Italien — och de tillhör världens största långivare. EU:s medlemsstater har omkring 25 % av de utestående bilaterala fordringarna på u-länderna. EU-länderna som helhet innehar majoriteten av styrelseposterna i Världsbanken och IMF, och de är (tillsammans med själva EU) den största biståndsgivaren i världen (56 % av utvecklingsbiståndet 1996). De flesta av de fattigaste skuldsatta länderna är AVS-länder. EU-institutionerna fäster större vikt vid minskning av 3. 5. in fattigdom i dag än tidigare. Kommissionen har riktat sig något mer på detta mål i sitt stödprogram och under förhandlingarna om den nya Lomé-konventionen. De franska och brittiska regeringarna samt det nuvarande tyska ordföran- deskapet har samtliga lagt fram förslag om ökade skuldlättna- der. De nordiska länderna och Nederländerna har avsatt betydande resurser till problemet. Enskilda stater har också växlat in skulder till den lokala valutan för att finansiera olika sociala projekt och miljö- och utvecklingsprojekt. A¨ ven Europaparlamentet har satt kampen mot fattigdom högt på dagordningen. AVS-EU:s gemensamma församling håller för närvarande på att utarbeta en rapport om kampen mot fattigdom i AVS-länderna och i EU-länderna. ESK har å sin sida utarbetat dels ett yttrande som efterlyser en större tyngdpunkt på god offentlig förvaltning (2) och mänskliga rättigheter, dels ett yttrande som kopplar minskning av fattigdom till handel (3). flera av kommitténs yttranden, däribland de om investeringar och WTO, understryks behovet av grundläggande arbetstagarrättigheter och upptagandet av OECD:s riktlinjer för multinationellt agerande i u-länderna. I 3. 6. ESK kan glädjande nog konstatera att förutom kontak- terna med organisationer som den internationella biståndsrö- relsen ”Fjärde världen” har också det organiserade medborgar- samhället i EU engagerat sig och organiserat en världsomspän- nande kampanj för skuldlättnad i anslutning till G8-ländernas möte i juni och år 2000. Kampanjen ”Jubel 2000” samlar biståndsrörelser, hjälporganisationer, fackföreningar och kyr- kor över hela Europa i ett samarbete med olika partner i u-länderna. Borgmästaren i Rom har till exempel förklarat Rom som en Jubel 2000-stad. 4. Aktuella initiativ för skuldlättnad 4. 1. Detta blir ett betydelsefullt år när det gäller att förbättra systemet för skuldlättnader. Världsbanken och IMF håller på att genomföra en omfattande genomgång av ramarna för HIPC. (2) Yttrande ”Utvecklingsbistånd, god offentlig förvaltning och de C 287, intressegruppernas roll”, EGT socioekonomiska 22. 9. 1997. (3) Yttrande ”Europeisk fair trade-märkning”, EGT C 204, 15. 7. 1996. C 209/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 7. 1999 Låginkomstländer är kvalificerade för 4. 2. traditionella skuldlättnader genom Parisklubben för kreditgivarländer. Se- kretariatet för denna grupp är förlagt till det franska finansde- partementet. Parisklubben kan bevilja upp till 67 % nedskriv- ning av många av skulderna till statliga kreditgivare. Ett villkor är att det skuldsatta landet först godtar och sedan uppvisar goda resultat i enlighet med ett ekonomiskt program utarbetat av IMF. Eftersom många länder hade ohållbart stora skulder 4. 3. och skuldlättnaderna från Parisklubben inte räckte för att lösa skuldkrisen i fattiga länder, tog man 1996 ett initiativ för svårt skuldsatta fattiga länder (HIPC) som utökar Parisklubbens och andra bilaterala insatser och ger skuldlättnader på upp till 80 %. Detta nya initiativ innefattar även för första gången en nedskrivning av skulder till Världsbanken, IMF och av andra multilaterala skulder. 4. 4. För att ett land skall vara kvalificerat för HIPC-status måste det uppfylla kraven för mycket förmånligt stöd från IMF och Världsbanken, och landet skall ha en ohållbar skuldbörda som inte kan avhjälpas genom andra skuldlättnadsmekanismer samt kunna uppvisa resultat från reformprogram som är godkända av IMF och Världsbanken. 4. 5. HIPC-processen är en utdragen process. Under de första tre åren krävs att man uppvisar goda resultat i enlighet med ett ekonomiskt program som stötts av IMF/Världsbanken, utom för länder som redan under en längre tid har presterat goda resultat. Under denna period förväntas de bilaterala kreditgivarna skjuta fram vissa skuldtjänstbetalningar som kan uppgå till 80 % av det aktuella beloppet. Efter tre år är landet i det avgörande skedet då den bilaterala skulden skrivs ned med 67 %. I slutskedet, det vill säga efter ytterligare tre år (eller mindre om landet presterat goda resultat), skriver de bilaterala kreditgivarna ned skulden med upp till 80 %. Multilaterala kreditgivare (däribland IMF, Världsbanken och EU) skriver ned sina fordringar för att täcka de ohållbara skulderna. Kommissionen har beslutat öka de strukturella bidragen till utjämningsresurser med 15 % till länder som är redo att fatta beslut. Dessa bidrag är generellt avsedda att gå till sociala kostnader. 4. 6. Totalkostnaden har nyligen justerats upp och beräknas till cirka 12,5 miljarder dollar, vilket finansieras genom flera olika källor. Kostnadsökningar under senare tid beror delvis på fallande priser på varor som många av HIPC-länderna är beroende av. 4. 7. Det finns ett antal problem inom ramen för HIPC. HIPC-processen är för utdragen och oflexibel. Ett land är tvunget att underkasta sig IMF:s reformprogram under cirka sex år med goda resultat innan det har kvalificerat sig för skuldlättnader enligt HIPC. Alltsedan initiativet togs 1996 är det endast två av 41 länder som än så länge fått skuldlättnader, och endast tre kommer att beviljas skuldlättnader under 1999. Samtidigt har de medgivna skuldlättnadsbeloppen inte varit tillräckliga för att skapa en hållbar skuldsituation, när till exempel priserna på råmaterial fallit. Bördan av skuldtjänsterna under HIPC-processen fortsätter att vara betungande och detta tar resurser från humanitära utvecklingsprojekt. Världsban- kens/IMF:s senaste sammanställning av HIPC, gjord i april 1999, belyser många av problemen med HIPC och där påpekas också att ”i absoluta tal är det inte säkert att initiativet på något avgörande sätt sänker kostnaderna för skuldtjänster jämfört med vad man nu betalar”. 4. 8. Generellt sett har HIPC kritiserats för att ha alltför liten effekt för att över huvud taget kunna påverka fattigdomen i de berörda länderna. Man kan till exempel endast uppnå en hållbar skuldsituation om inkomsterna från export och valuta- reserverna är tillräckligt stora, om landets besparingar och inkomster räcker för att öka kapitalflödet inom landet, om exportintäkterna är större än importkostnaderna, om statsbud- geten är tillräcklig för att genomföra statens grundläggande åligganden, för att ta itu med den värsta fattigdomen och ojämlikheten och för att uppnå målen fram till 2015. 4. 9. Mycket av denna kritik har man instämt i från FN:s och de bilaterala kreditgivarnas sida, och särskilt värt att notera är att fem av G7-länderna — Storbritannien, Tyskland, Frankrike, USA och Kanada — under upptakten till G8-mötet i Köln i juni 1999 har föreslagit förbättringar av HIPC. Andra europeiska länder som står utanför G7 men som nyligen lagt fram förslag är Irland och Norge. G7-ländernas förslag till att förbättra HIPC är av varierande slag och innefattar bland annat följande åtgärder: att vidga kriterierna så att fler länder kan komma i fråga, till exempel Jamaica, Kambodja, Ghana och Bangladesh; att ge snabbare skuldlättnader genom att korta ned tidsperioden från sex till tre år; att göra vissa förändringar av kriterierna så att man kan höja skuldlättnadsbeloppet; att öka de bilaterala skuldlättnaderna inom Parisklubben till över 80 %; att avskriva biståndslån eller räntor; att sälja ut delar av IMF:s guld för att finansiera initiativet; att höja de bilaterala bidragen till HIPC-fonden; att utöka biståndet samt att diskute- ra en tydligare koppling till minskad fattigdom. Den brittiska regeringen har föreslagit en social uppförandekodex och dessutom att EU skall ge större resurser till HIPC från sin biståndsbudget. Ordförandelandet Tyskland föreslår en bindande och fullständig avskrivning av skulder som härrör från utvecklingsbistånd, under förutsättning att landet i fråga förvaltats väl och att det hela kopplas till minskad fattigdom. Alla dessa förslag kan bidra till att öka skuldlättnadsbeloppet. Förslagen behöver nu samordnas, mekanismerna för att koppla samman skuldlättnader med minskad fattigdom måste göras tydligare och tillräckliga medel måste tillhandahållas för skuld- lättnader inom ramen för ett reformerat HIPC. ESK uppmanar också EU:s medlemsstater att visa upp EU som en ansvarstagan- de ekonomisk maktfaktor som är fast besluten att bidra till väl till att fungerande relationer mellan nord och syd samt utrota fattigdomen i världen och tillföra ytterligare medel för skuldlättnad, däribland från Europeiska utvecklingsfonden. 22. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 209/51 5. Kommitténs uppfattning 5. 1. Allmänna synpunkter 5. 1. 1. Ekonomiska och sociala kommittén har föreslagit hårdare kamp mot världens fattigdom på alla fronter. Det gäller handel, bistånd, sysselsättning, konfliktförebyggande, god förvaltning, jämställdhetsfrågor och skulder. Kommittén har betonat att det krävs god offentlig förvaltning med särskild fokusering på fattigdomen för att en sådan kamp skall lyckas. Kommissionen har också anslutit sig till principen om sund offentlig förvaltning i sitt biståndsprogram. En avgörande punkt för vad som är god förvaltning är medborgarnas delaktighet — inklusive kvinnornas — i statsangelägenheterna via parlamenten och via de representativa organisationerna. Detta minskar även konfliktrisken, men kommittén har också begärt att EU och USA skall samarbeta mer aktivt när det gäller konfliktförebyggande, och inom det tyska ordförandeskapet har man föreslagit att en omfattande strategi för konfliktföre- byggande skall tas upp till grundlig behandling vid G8-mötet. Syftet är att upprätta ett tidigt varningssystem (och/eller att stödja befintliga system i fattiga länder) som skall följas upp av internationella samordningssamtal under FN:s översyn. Slutligen har kommittén krävt konsekvens i EU:s bistånds- och handelspolitik och uppmuntrar den kooperativa sektorn och frivillig ”fair trade”-märkning. 5. 1. 2. Utlandsskulder medför huvudsakligen två stora pro- blem. Det allvarligaste är konsekvenserna de får, särskilt för de fattiga. Ett annat problem är emellertid att skuldbördan verkar avskräckande på utländska investeringar och hämmar det skuldsatta landets egna investeringar i tillväxt Skuldlättnad är viktigt för att stimulera investeringar och minska kapitalflykt. Om de fattiga länderna skall kunna resa sig ur fattigdomen i världshandeln — till ömsesidig nytta för alla och ta del ekonomier — måste de locka till sig investeringar och skapa tillväxt i landets egen ekonomi. Skuldlättnader är inte någon målsättning i sig, utan ett sätt att uppnå dessa mål. 5. 1. 3. Med beaktande av de förseningar som redan uppstått i skuldlättnadsprocessen samt det överhängande fattigdoms- problemet föreslår kommittén att man genast koncentrerar sig på den sociala aspekten. början av HIPC-processen. En minskning av skuldbeloppet skulle kunna ske i slutet av den avkortade processen, med en maximal tidsram på tre år i stället för sex. Detta skulle ske på villkor att hela överskottet från minskningen av skuldtjänsterna används till sociala åtgärder för att minska fattigdomen. Om man inte använder skuldlättnaderna till sociala åtgärder skall biståndet minskas proportionerligt och användas till att stödja decentraliserade projekt. 5. 2. 2. Avsikten med detta skulle vara dubbelriktad. Först och främst skulle det befria länderna från betungande skuld- tjänster under HIPC-processen; skuldbetalningarna skulle minskas väsentligt så att statens resurser, som fortlöpande använts till att betala skulder, kunde frigöras till förmån för ökade statliga utgifter för att bekämpa fattigdomen. Regeringen skulle åläggas att samarbeta med finansiärer och det organise- rade medborgarsamhället för att utarbeta tydliga planer för att minska fattigdomen. De sparade medlen skulle fördelas mellan dessa projekt och möjliggöra ökade sociala omkostnader, såsom grundläggande utbildning och yrkesutbildning, grund- läggande sjukvård, problemen kring hiv/aids samt även för andra åtgärder för att minska fattigdomen, till exempel vägbyg- gen på landsbygden, kvinnoprogram, skapande av arbetstillfäl- len och produktionsstöd till fattiga jordbrukare. 5. 2. 3. För det andra skulle länderna i slutet av den avkortade HIPC-processen — efter kanske maximalt tre år — beviljas utökade skuldlättnader, vilket skulle minska skuldbeloppets storlek till någonstans i intervallet 100-150 % av exporten. Detta skulle också ske på villkor att besparingarna man gör på skuldtjänsterna under de följande fem åren används till investeringar i att minska fattigdomen. De erhållna skuldlättna- derna skulle behöva vara slutgiltiga och irreversibla för att investerarna skall låta sig övertygas om att man uppnått långsiktig stabilitet i fråga om skulder. Om det under HIPC- processen eller de närmast följande fem åren skulle visa sig att regeringarna bryter mot sina åtaganden att använda resurserna från skuldlättnaderna till att minska fattigdomen, skall finansiä- rerna emellertid omfördela framtida bistånd och lån proportio- nellt till decentraliserade projekt. Ett sådant åtagande skall institutionaliseras. Man skall komma ihåg att dessa länder kommer att vara beroende av biståndsresurser under en längre tid, och det kommer även fortsättningsvis att finnas starka band mellan regeringar och biståndsgivare. Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätta en sammar- betsstruktur i syfte att utnyttja dessa förbindelser för att säkerställa god förvaltning och fokusering på att minska fattigdomen. Detta skulle innebära fler kontrollåtgärder på plats och medverkan av arbetsmarknadens parter och andra intresseorganisationer. 5. 2. Sociala villkor och det civila samhällets engagemang 5. 2. 1. Ekonomiska och sociala kommittén stöder tanken på ett system som i form av skuldlättnader uppmuntrar länder som är villiga att göra åtaganden som syftar till en minskning av fattigdomen, en stärkning av människors och minoriteters rättigheter och sund offentlig förvaltning. Uppmuntran bör ges till länder som satsar på att minska fattigdomen genom att man väsentligt sänker skuldtjänstbetalningarna redan från 5. 2. 4. De berörda länderna skulle samtycka till att slussa över pengar som sparats in på skuldtjänster till en fond mot fattigdom. Denna fond skulle övervakas av en kommitté bestående av regering, biståndsgivare och representanter för det organiserade medborgarsamhället. Genom att arbetsmark- nadens parter och andra intresseorganisationer medverkar i de självhjälpande åtgärderna skapas förtroende. Resurser från fonden skulle anslås till nationella projekt för att bekämpa fattigdomen, som godkänts av biståndsgivarna och det civila samhället. En grundlig ekonomisk redovisning är nödvändig för att hålla ned de administrativa kostnaderna. C 209/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 7. 1999 Nationella planer består ofta av sektoriella investe- 5. 2. 5. ringsplaner, såsom de som EU stöder, inom till exempel utbildning och hälsovård, vilket vore lämpliga objekt att finansiera med hjälp av en sådan fond mot fattigdom. Liknande mekanismer utvecklades i Uganda, där regeringen offentligt samtyckte till att slussa över de skuldlättnader man utverkat inom ramen för HIPC till en åtgärdsfond mot fattigdom, som betalar ut pengar till en nationell åtgärdsplan som syftar till att utrota fattigdomen. Detta synsätt har med framgång tillämpats i det nämnda fallet. Till exempel har en del av medlen använts till att stödja regeringens ansträngningar för att anordna grundutbildning för alla, vilket lett till att antalet inskrivna elever vid grundskolorna ökat från cirka två miljoner till över fem miljoner, i och med att regeringen avskaffade avgifterna i skolorna. 5. 2. 6. Kommittén vill betona behovet av öppenhet, vilket innefattar tydliga ekonomiska redovisningar från regeringarna, och vidare behovet av sociala prestationsindikatorer, som till exempel skulle täcka tillgången till sjukvård, arbeten, antalet barn i skolan, antalet elever som avslutar sina studier samt klyftan mellan könen. Dessa måste vara mycket specifika för att förhindra missbruk. Exempelvis kan man uppfylla kravet på ökade ekonomiska satsningar på sjukvården genom att höja läkarnas löner. Om man i stället mäter sådana indikatorer som barnadödlighet kan man påvisa verkliga förbättringar i människors dagliga liv. Samtidigt måste antalet målsättningar vara begränsat för att möjliggöra en noggrann kontroll. De flesta regeringar har utvecklat indikatorer för att kontrollera dessa verksamhetsområden. Man utarbetar till exempel grund- läggande statistiska uppgifter på årlig basis i UNDP Human Development Report och i World Bank Annual Report. 5. 2. 7. Ekonomiska och sociala kommittén instämmer i förslaget om att skuldlättnader inte bör ske på bekostnad av utvecklingsprojekt, särskilt inte sådana som drivs på gräsrots- nivå av frivilligorganisationer. Ordförandelandet Tyskland har uppmanat alla finansiärer att ge ett bidrag till Världsbankens HIPC-fond under 1999 för att förhindra att dess program för stöd till fattiga länder skärs ner. Dessutom är skuldlättnader inte tillräckligt för att säkerställa att sådana länder reser sig ur Bryssel den 27 maj 1999. fattigdomen. Samtidigt som de nationella regeringarna måste vinnlägga sig om politiska reformer och ett effektivt resursut- nyttjande är det dessutom nödvändigt med ökade ekonomiska resurser för att uppnå målen att minska fattigdomen som fastställdes av stads- och regeringscheferna vid världstoppmö- tet i Köpenhamn. EU bör verka för att höja medlemsstaternas biståndsnivåer och för att uppnå målsättningen att 0,7 % av BNP skall gå till bistånd. 5. 2. 8. Samtidigt som man ger skuldlättnader är det viktigt att de aktuella länderna inte än en gång hamnar i skuldfällan. Kommissionen bör stödja dessa länder så att de kan utveckla och genomföra förbättrade strategier för skuldhantering. Det är inte bara kreditgivare som har skyldigheter, det gäller också låntagare. Det är väsentligt att dessa länder är försiktiga med att ta lån, och att detta helst sker på förmånliga villkor, samt att man har särskilt inriktade initiativ för att minska fattigdomen. Parlamenten och det organiserade medborgar- samhället kan spela en viktig roll när det gäller att granska nya lån. Parallellt bör man övervaka de ansträngningar som görs för att minska fattigdomen för att säkerställa att budgetöver- föringar, skuldlättnader, bistånd och nya lån får avsedd verkan. 6. Slutsatser 6. 1. EU spelar en avgörande roll när det gäller att utnyttja möjligheten att lindra både skulder och fattigdom. Ekonomiska och sociala kommittén uppmanar kommissionen att vara mer aktiv i dessa frågor och man uppmanar medlemsstaterna att samverka och att försöka skapa nya resurser. EU bör ta initiativet och ange takten. Särskilt som alla EU:s medlemsstater inte är med i G8 bör man samordna EU:s förslag till G8 så att de inte kolliderar med varandra utan i stället förstärker varandra, för att man på detta sätt skall kunna lägga fram kraftfulla kollektiva förslag — och det gäller också för samspelet med styrelserna för Världsbanken och IMF. En samordnad skuldpolitik inom EU, som sammanhänger med EU:s roll som finansiär — både i fråga om kommissionen och medlemsstaterna — skulle kunna vara av stor betydelse när det gäller att uppnå OECD:s viktiga mål för mänsklig utveckling år 2015. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Décision n° 2/99 du comité de coopération douanière ACP- CE, du 27 mai 1999, portant dérogation à la définition de la notion de produits originaires pour tenir compte de la situation particulière des Îles Fidji en ce qui concerne sa production de certains articles d'habillement et de coiffure

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU Member State
Fiji
clothing
customs cooperation
originating product

formats: html pdf print

text: 9. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 174/21 II (Actes dont la publication n'est pas une condition de leur applicabilité) COMMISSION DÉCISION No 2/99 DU COMITÉ DE COOPÉRATION DOUANIÈRE ACP-CE du 27 mai 1999 portant dérogation à la définition de la notion de produits originaires pour tenir compte de la situation particulière des Îles Fidji en ce qui concerne sa production de certains articles d'habille- ment et de coiffure (1999/443/CE) LE COMITÉ DE COOPÉRATION DOUANIÈRE ACP-CE, vu la quatrième convention ACP-CEE, signée à Lomé le 15 décembre 1989, révisée par l'accord signé à Maurice le 4 novembre 1995, et notamment l'article 31, paragraphes 1 à 10, de son protocole no 1, (1) (2) (3) (4) (5) (6) considérant que des dérogations aux règles d'origine définies dans ce protocole peuvent être accordées lorsque le développement d'une industrie existante ou l'implantation d'une industrie nouvelle le justifient; considérant que les États ACP ont présenté, le 8 février 1999, pour le compte du gouvernement des Îles Fidji, une demande visant à obtenir, pour la période allant du 1er janvier 1999 au 29 février 2000, une dérogation à la règle d'origine figurant dans le protocole pour certains articles d'habillement et de coiffure produits dans ce pays; considérant que cette dérogation est sollicitée au titre des dispositions applicables du protocole no 1 et, en particu- lier, de son article 31, paragraphe 5, relatif aux États ACP insulaires et à l'incidence économique et sociale de l'octroi de la dérogation; considérant que la capacité de production mondiale des produits en cause est excédentaire et que l'industrie textile communautaire est déjà soumise à une pression intense de la concurrence; qu'en particulier les coûts salariaux sont un élément décisif dans la fixation des prix; considérant que dans le cadre de la politique textile de la Communauté, la plupart des produits concernés par la présente décision sont considérés comme particulière- ment sensibles et sont soumis à des restrictions quantita- tives ou à un système de double contrôle à l'importation dans la Communauté; considérant que la dérogation souhaitée, limitée en quantité, n'est pas susceptible de causer un préjudice grave à une industrie communautaire établie, compte tenu des volumes d'importation prévus, si un certain nombre de conditions se rapportant aux quantités, à la surveillance et à la durée sont respectées; (7) considérant qu'il convient, dans ces conditions, d'ac- corder aux Îles Fidji, en application de l'article 31, para- graphe 1, une dérogation pour une quantité limitée de certains articles d'habillement et de coiffure, pour la période allant du 1er mars 1999 au 29 février 2000, DÉCIDE: Article premier 1. Par dérogation aux dispositions particulières de la liste de l'annexe II du protocole no 1 de la quatrième convention ACP-CEE, certains articles d'habillement et de coiffure dont la liste figure en annexe à la présente décision, fabriqués aux Îles Fidji à partir de matières non originaires importées, mais origi- naires d'un pays membre de l'Association des nations de l'Asie du Sud-Est (ANASE), de l'Association sud-asiatique de coopéra- tion régionale (ASACR) ou du Forum du Pacifique Sud (FPS), sont considérés comme originaires des Îles Fidji selon les condi- tions précisées dans la présente décision. l'Indonésie, Aux fins du paragraphe 1, les produits sont considérés 2. le originaires de l'ANASE (qui regroupe Brunei, Laos, la Malaisie, les Philippines, Singapour, la Thaïlande et le Vietnam), de l'ASACR (qui regroupe le Bangladesh, le Bhoutan, l'Inde, les Maldives, le Népal, le Pakistan et le Sri Lanka) ou du FPS (qui regroupe la Papouasie — Nouvelle-Guinée, les Îles Îles Salomon, Vanuatu, Kiribati, Tonga, Samoa, Fidji, Tuvalu, les Îles Marshall, Palau, les États fédérés de Micronésie, Nauru, Nioué, les Îles Cook, l'Australie et la Nouvelle-Zélande) lorsqu'ils sont obtenus dans ces pays conformément aux règles d'origine définies dans les articles 35 à 65 du règlement (CEE) no 2454/93 (1), modifié par le règlement (CE) no 12/97 (2) et le règlement (CE) no 46/1999 (3). les (1) JO L 253 du 11. 10. 1993, p. 1. (2) JO L 9 du 13. 1. 1997, p. 1. (3) JO L 10 du 15. 1. 1999, p. 1. L 174/22 FR Journal officiel des Communautés européennes 9. 7. 1999 Les autorités compétentes des Îles Fidji s'engagent à 3. prendre toutes les mesures nécessaires pour garantir le respect des dispositions du paragraphe 2. Article 2 La dérogation prévue à l'article 1er porte sur les produits et les quantités énumérés à l'annexe de la présente décision, qui sont importées des Îles Fidji dans la Communauté entre le 1er mars 1999 et le 29 février 2000. Article 3 Les quantités indiquées en annexe sont gérées par la Commis- sion, qui peut prendre toute mesure administrative utile en vue d'en assurer une gestion efficace. Si un importateur présente, dans un État membre, une déclara- tion de mise en libre pratique en demandant le bénéfice de la présente décision, et si cette déclaration est acceptée par les autorités douanières, l'État membre considéré procède, par voie de notification à la Commission, au tirage d'une quantité correspondant à ses besoins. Les demandes de tirage avec indication de la date d'acceptation des déclarations correspondantes sont transmises à la Commis- sion sans retard. Les tirages sont accordés par la Commission en fonction de la date d'acceptation des déclarations de mise en libre pratique par les autorités douanières de l'État membre en cause, dans la mesure où le solde disponible le permet. Si un État membre n'utilise pas les quantités tirées, reverse, dès que possible, au contingent correspondant. il les Si les demandes sont supérieures au solde disponible du contin- gent en question, l'attribution est faite au prorata. Les États membres sont informés par la Commission des tirages effec- tués. Chaque État membre garantit aux importateurs des produits en question un accès égal et continu aux volumes disponibles, tant le permet. que le solde de ceux-ci Article 4 Les autorités douanières des Îles Fidji prennent les mesures nécessaires pour assurer les contrôles quantitatifs applicables aux exportations des produits visés à l'article 1er. À cet effet, tous les certificats émis conformémént à la présente décision doivent comporter une référence à celle-ci. Les autorités compétentes des Îles Fidji communiquent à la Commission, tous les trimestres, un relevé des quantités pour lesquelles des certificats de circulation EUR. 1 ont été délivrés en vertu de la présente décision et le numéro de série de ces certificats. Article 5 Les certificats EUR. 1 émis en application de la présente décision comportent, dans la case 7, la mention: «Dérogation — Décision no 2/99». Article 6 Les États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique (États ACP), les États membres et la Communauté européenne sont tenus, pour ce qui les concerne, de prendre les mesures nécessaires à l'exé- cution de la présente décision. Article 7 La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption. Elle s'applique à partir du 1er mars 1999. Fait à Bruxelles, le 27 mai 1999. Par le comité de coopération douanière ACP-CE M. VANDEN ABEELE P. MAINGI MWANZIA Les co-présidents 9. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 174/23 ANNEXE ÎLES FIDJI Numéro d'ordre Article Désignation des marchandises 09. 1681 a) Manteaux pour hommes ou garçonnets 09. 1682 b) Costumes ou complets pour hommes ou garçonnets 09. 1683 c) Vestes pour hommes ou garçonnets et pour femmes ou fillettes 09. 1684 d) Pantalons et shorts pour hommes ou garçonnets et pour femmes ou fillettes 09. 1685 e) Culottes imperméables pour bébés 09. 1686 f) Costumes, shorts et chaussettes de fibres synthétiques pour hommes ou garçonnets et pour femmes ou fillettes Quantités (pièces) 8 925 1 100 18 825 273 000 1 100 1 100 Position SH 6201. 11 6201. 12 6201. 13 6201. 19 6201. 91 6201. 93 6201. 99 6203. 11 6203. 12 6203. 19 6203. 31 6203. 32 6203. 33 6203. 39 6204. 31 6204. 32 6204. 33 6204. 39 6203. 41 6203. 42 6203. 43 6203. 49 6204. 61 6204. 62 6204. 63 6204. 69 6209. 20 6209. 30 6209. 90 6103. 12 6103. 43 6104. 13 6104. 63 09. 1687 09. 1688 09. 1689 g) h) i) Chemises et chemisettes, en bonneterie, pour hommes ou garçonnets 6105. 10 6105. 90 13 675 T-shirts d'autres matières textiles que le coton 6109. 90 15 000 Maillots pour hommes ou garçonnets et pour femmes ou fillettes 10 000 6112. 31 6112. 39 6112. 41 6112. 49 6211. 11 6211. 12 L 174/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 9. 7. 1999 Numéro d'ordre Article Désignation des marchandises 09. 1690 j) Autres vêtements pour hommes ou garçonnets et pour femmes ou fillettes Quantités (pièces) 1 100 Position SH 6211. 31 6211. 32 6211. 33 6211. 39 6211. 41 6211. 42 6211. 43 6211. 49 09. 1691 09. 1692 k) l) Chapeaux (de soleil) en bonneterie 6505. 90 1 100 Autres accessoires confectionnés du vêtement; parties de vêtements ou d'accessoires du vêtement, autres que celles du no 6212 6217 1 100 09. 1693 m) Autres vêtements, des types visés aux nos 6201. 11 à 6201. 19 et 6202. 11 à 6202. 19; autres vêtements pour hommes ou garçonnets 6210. 20 6210. 30 6210. 40 12 250 09. 1694 09. 1695 09. 1696 09. 1697 n) o) p) q) Robes de coton ou d'autres matières textiles, pour femmes ou fillettes 6104. 42 6104. 49 Survêtements de sport, en bonneterie, de coton ou d'autres matières textiles 6112. 11 6112. 19 Chemises pour hommes ou garçonnets et chemisiers pour femmes ou fillettes 6205 6206 Pantalons et garçonnets et pour femmes ou fillettes jodphurs en bonneterie pour hommes ou 6103. 41 6103. 42 6103. 43 6103. 49 6104. 61 6104. 62 6104. 63 6104. 69 1 100 1 100 6 000 5 850


title: Reglamento (CE) n° 1095/1999 de la Comisión, de 27 de mayo de 1999, por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1627/89 relativo a la compra de carne de vacuno mediante licitación

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

formats: pdf print

text: 28. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 133/17 REGLAMENTO (CE) No 1095/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 27 de mayo de 1999 por el que se modifica el Reglamento (CEE) no 1627/89 relativo a la compra de carne de vacuno mediante licitaci(cid:155)n LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 805/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la carne de bovino (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1633/98 (2), y, en particular, el apartado d7 de su art(cid:146)culo 6, Considerando que el Reglamento (CEE) no 1627/89 de la Comisi(cid:155)n, de 9 de junio de 1989, relativo a la compra de carne de vacuno mediante licitaci(cid:155)n (3), cuya (cid:156)ltima modi- ficaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 835/1999 (4), ha dispuesto la realizaci(cid:155)n de compras mediante licitaci(cid:155)n en algunos Estados miembros o regiones de Estados miembros para determinados grupos de calidades; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de las disposiciones esta- blecidas en los apartados 2, 3 y 4 del art(cid:146)culo 6 del Reglamento (CEE) no 805/68 as(cid:146) como la necesidad de limitar la intervenvenci(cid:155)n a las compras que sean necesa- rias para garantizar un apoyo razonable del mercado han llevado a modificar, sobre la base de las cotizaciones de las que tiene conocimiento la Comisi(cid:155)n y de acuerdo con el anexo del presente Reglamento, la lista de los Estados miembros o regiones de Estados miembros en los que queda abuerta la licitaci(cid:155)n as(cid:146) como la de los grupos de calidades que pueden ser objeto de compras de interven- ci(cid:155)n; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la carne de bovino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se sustituird(cid:145) el anexo del Reglamento (CEE) no 1627/89 por el anexo del presente Reglamento. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 7 de junio de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de mayo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) DO L 210 de 28. 7. 1998, p. 17. (3) DO L 159 de 10. 6. 1989, p. 36. (4) DO L 105 de 22. 4. 1999, p. 30. L 133/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 5. 1999 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualit(cid:132)tsgruppen Jq(cid:145)tg l(cid:146)kg (cid:147) peqiow(cid:146)r jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai ol(cid:145)der poi(cid:149)tgtor pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres et groupes de qualit(cid:130)s vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualit(cid:133) di cui all’articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros e grupos de qualidades referidos no n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 J(cid:132)senvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhm(cid:132)t Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor (cid:147) peqiow(cid:146)r jq(cid:145)tour l(cid:146)kour Member States or regions of a Member State (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros J(cid:132)senvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner Danmark France Great Britain Ireland Northern Ireland (cid:153)sterreich Categor(cid:146)a A Kategori A Kategorie A Jatgcoq(cid:148)a A Category A Cat(cid:130)gorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R (cid:253) (cid:253) U Categor(cid:146)a C Kategori C Kategorie C Jatgcoq(cid:148)a C Category C Cat(cid:130)gorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C O U R (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) O (cid:253) (cid:253) (cid:253)


title: Proposal for a Council Regulation (EC) amending for a second time Regulation (EC) No 66/98 laying down certain conservation and control measures applicable to fishing activities in the Antarctic

eurovoc_concepts:
Antarctica
conservation of fish stocks
fishing area
fishing controls
fishing regulations

formats: html pdf

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 27. 05. 1999 COM(1999) 255 final Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) amending for a second time Regulation (EC) No 66/98 laying down certain conservation and control measures applicable to fishing activities in the Antarctic (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM This proposal concerns the international obligations of the European Community with regard to the conservation of Antarctic marine living resources. At its annual meeting on 6 November 1998, the Commission for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources (CCAMLR) adopted conservation measures applicable to the CCAMLR Convention area for the period 7 November 1998 to 30 November 1999. The purpose of to incorporate these recommendations into Community legislation. These measures include: this proposal is – – – the catch restrictions applicable to certain species, the prohibition on directed fishing of certain species, the reduction of incidental mortality of seabirds during longline fisheries. These conservation measures will become binding from 9 May 1999 unless the Contracting Parties raise any objections. The Commission proposes that the Council adopt this Regulation. 2 Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) amending for a second time Regulation (EC) No 66/98 laying down certain conservation and control measures applicable to fishing activities in the Antarctic THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 66/98 of 18 December 19971 laying down certain conservation and control measures applicable to fishing activities in the Antarctic and repealing Regulation (EC) N° 2113/96, as modified by the Council Regulation (EC) N° 2479/982, and in particular Article 21 thereof, Having regard to the proposal from the Commission3, (1) Whereas Regulation (EC) N° 66/98 implements in Community Law the conservation and control measures adopted by the Commission for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources, hereinafter referred to as the "CCAMLR"; (2) Whereas, at its annual meeting on 6 November 1998, the CCAMLR adopted following advice from its Scientific Committee further conservation measures in the CCAMLR convention area for the period from 7 November 1998 to 30 November 1999; (3) Whereas these conservation measures will become binding as from 9 May 1999; (4) Whereas the members of CCAMLR have agreed to apply the conservation measures adopted on 6 November 1998, on a provisional basis, without waiting for them to become binding, in view of the fact that some of the conservation measures relate to fishing seasons commencing on or after 7 November 1998; (5) Whereas the Community, as a Contracting Party to the Convention, is bound to ensure that the measures adopted by the CCAMLR are applied to fishing vessels flying the flag of a Member State with effect from the dates fixed; 1 2 3 OJ L 6, 10. 1. 98, p. 1. OJ L 309, 19. 11. 98, p. 1 OJ 3 (6) Whereas Regulation (EC) No 66/98 should therefore be amended, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EC) No 66/98 is amended as follows: 1. In Article 2 (a) the following subparagraph shall be added to paragraph 1: "This special fishing permit, or an authorised copy, must be carried by the fishing vessel and be available for inspection at any time by a designated CCAMLR inspector in the area defined in Article 1". (b) the following paragraph shall be added after paragraph 1 : "1bis. Member States must ensure that each vessel flying their flag notifies entry and exit of the Convention Area as well as movements between FAO Antarctic subareas and divisions". 2. Article 4 shall be amended as follows: (a) in paragraph 3, "6 November 1998" shall be replaced by "30 November 1999". (b) paragraph 4 shall be replaced by the following: "4. Directed fishing of Dissostichus spp. in FAO Antarctic sub-area 48. 5, 88. 1, 88. 2, 88. 3 and FAO Antarctic division 58. 4. 1 shall be prohibited from 7 November 1998 until 30 November 1999. " (c) in paragraph 6, "7 November 1997 until 6 November 1998" shall be replaced by "7 November 1998 until 30 November 1999". (d) paragraph 7 shall be replaced by the following "7. Directed fishing of D. Mawsoni in FAO Antarctic sub-area 48. 4 and D. eleginoides in FAO Antarctic sub-area 58. 7 shall be prohibited, except for scientific research purposes in conformity with Article 17. " 3. In Article 5: (a) paragraph 2 shall be replaced by the following: "2. The TAC of Dissostichus eleginoides is fixed at: (a) 3 500 tonnes in FAO Antarctic sub-area 48. 3 from 15 April to 31 August 1999; or until the quantity is reached. 4 (b) 28 tonnes in FAO Antarctic sub-area 48. 4 from 15 April to 31 August 1999 until the quantity or the TAC specified in (a) is reached whichever is sooner. (c) 3 690 tonnes in FAO Antarctic division 58. 5. 2 from 7 November 1998 to 30 November 1999. (d) The Community shares of the TACs of the new and exploratory fisheries for Dissostichus eleginoides in the Convention area as well as the allocation of that share among the Member States are laid down in Annex V. These fisheries shall be subject to the general conditions laid down in the Appendix to Annex V. Member States concerned shall confirm to the Commission their intention to conduct the new or exploratory fisheries in advance of their initiation. " (c) in paragraph 3, following: the first subparagraph shall be replaced by the "The TAC of Champsocephalus gunnari is fixed at 4 840 tonnes in FAO Antarctic sub-area 48. 3 from 7 November 1998 to 31 March 1999. " (d) paragraph 4 shall be amended as follows: the words "7 November 1997 to 6 November 1998" in the first and second subparagraphs are replaced by "7 November 1998 to 30 November 1999". (e) paragraph 5 (iii) shall be replaced by the following: "In all directed fishing in FAO Antarctic division 58. 5. 2 from 7 November 1998 to 30 November 1999: – – the by-catch of Lepidonotothen squamifrons may not exceed 80 tonnes, the by-catch of Channichthys rhinoceratus may not exceed 150 tonnes, By-catches of all species of fish not referred to in the previous subparagraph and for which no other catch restrictions apply may not exceed 50 tonnes in FAO Antarctic division 58. 5. 2. " 4. Article 8 shall be amended as follows: (a) in paragraph 1(i), "1 April 1998" is replaced by "15 April 1999". (b) in paragraph 2(i), "31 July to 25 August 1998" is replaced by "31 July to 31 August 1999" and "25 September 1998" is replaced by "25 September 1999". 5. In Article 11(1) and (2), all references to 1998 are replaced by references to 1999. 5 6. Article 12 shall be amended as follows: (a) in paragraph 1: (i) (ii) in point (a) the words "from 7 November 1997 until 6 November 1998" shall be replaced by "from 7 November 1998 until 30 November 1999" and the words "from 1 April to 31 August 1998" are replaced by "from 15 April to 31 August 1999"; in point (b), the words "from 7 November 1997 until 31 March 1998" shall be replaced by "from 7 November 1998 until 31 March 1999"; (iii) a new point c shall be added: "Champsocephalus gunnari in FAO Antarctic division 58. 5. 2. from 7 November 1998 until 30 November 1999". 7. In Article 18 the following new paragraph shall be added before the existing one: "Annex VI fixes the rules for the Experimental Harvest Regime for the Crab Fishery in FAO Antarctic sub-area 48. 3 for the 1998/1999 and the 1999/2000 seasons and the authorized fishing areas". 8. In Article 19: (a) (b) (c) (d) in point (a) the words "from 7 November 1997 to 6 November 1998" are replaced by the words "from 7 November 1998 to 30 November 1999". in point (b), the words "from 1 April 1997 to 31 August 1998" are replaced by "from 15 April 1998 to 31 August 1999". in point (c) the words "from 7 November 1997 to 31 March 1998" are replaced by the words "from 7 November 1998 to 31 March 1999". in point (d), the words "from 7 November 1997 until 6 November 1998" are replaced by "from 7 November 1998 until 30 November 1999". 9. Annexes I and II will be inserted after Annex V. 6 Article 2 This Regulation shall enter into force on the seventh day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, For the Council The President 7 ANNEX I "ANNEX VI" New and exploratory fisheries projects by Community vessels recommended by CCAMLR for Dissostichus spp. in 1999 in the Convention Area. Sub-Area/Division Fishing Possibilities Member State Division §58. 4. 3 outside areas of national jurisdiction and North of 60°S Division §58. 4. 4 North of 60°S4 Sub-area §58. 64 700 tonnes France 143 tonnes 143 tonnes 733 tonnes France Spain France 4 In the event that another Contracting Party renounces to its intention to undertake a new or exploratory fishery, the Commission will inform the Member State(s) concerned of the additional possibilities available. 8 Appendix to ANNEX VI General Measures applicable for New and Exploratory Longline Fisheries for Dissostichus spp. in the Convention Area in the 1998/99 season 1. 2. The new and exploratory fisheries may only be conducted by longline and the fishing season shall be 15 April to 31 August 1999. Fishing should take place over as large a geographical and bathymetric range as possible to obtain the information necessary to determine fishery potential and to avoid over-concentration of catch and effort. To this end, fishing in any fine-scale rectangle5 shall cease when the reported catch reaches 100 tonnes and that rectangle shall be closed to fishing for the remainder of the season. Fishing in any fine-scale rectange shall be restricted to one vessel at any one time. 3. In order to give effect to paragraph 2 above: (i) (ii) the precise geographic position of the mid-point between the start and end of the longline shall be determined using appropriate means; catch and effort accordance with this regulation and notably Articles 7 to 12; information for each species shall be reported in (iii) CCAMLR shall notify Contracting Parties participating in these fisheries when the total longline catch for Dissostichus eleginoides and Dissositichus mawsoni combined in any fine-scale rectangle exceeds 100 tonnes. The by-catch of any species in the new and exploratory fisheries other than Dissostichus spp. in the Statistical Subareas and Divisions concerned shall be limited to 50 tonnes. The total number and weight of Dissostichus eleginoides and Dissostichus mawsoni discarded, including those with the “jellymeat” condition, shall be reported. Each Community vessel participating in the new and exploratory fisheries for Dissostichus spp. during the 1998/99 season shall have on board at least one scientific observer, appointed in accordance with the CCAMLR Scheme of International Scientific Observation, throughout all fishing activities within the fishing season. Data collected for the period up to 31 August 1999 shall be reported to CCAMLR by 30 September 1999. A fine-scale rectangle is defined as an area of 0. 5° latitude by 1° longitude with respect to the northwest corner of the Statistical Subarea or Division. The identification of each rectangle is by the latitude of its northernmost boundary and the longitude of the boundary closest to 0°. 9 4. 5. 6. 7. 5 Data Collection Plan for New and Exploratory Longline Fisheries 1. 2. All vessels will comply with conditions set by CCAMLR. These include five-day catch and effort reporting system (51/XII) and monthly fine-scale effort and biological data reporting system will be followed. All data required by the CCAMLR Scientific Observers Manual for finfish fisheries will be collected. These include: (i) haul-by-haul catch and catch per effort by species; (ii) haul-by-haul length frequency of common species; (iii) sex and gonad state of common species; (iv) diet and stomach fullness; (v) scales and/or otoliths for age determination; (vi) by-catch of fish and other organisms; and (vii) observation on occurrence and incidental mortality of seabirds and mammals in relation to fishing operations. 3. Data specific to longline fisheries will be collected. These include: (i) number of fish lost at surface; (ii) number of hooks set; (iii) bait type; (iv) baiting success (%); (v) hook type; (vi) setting, soak, and hauling times; (vii) sea depth at each end of line on hauling; and (viii) bottom type. 10 ANNEX II "ANNEX VII" EXPERIMENTAL HARVEST REGIME FOR THE CRAB FISHERY IN FAO ANTARCTIC SUB-AREA 48. 3 FOR THE 1998/99 AND 1999/2000 SEASONS The following measures apply to all crab fishing within FAO Antarctic sub-area 48. 3 for the 1998/99 and 1999/2000 fishing seasons. Every vessel participating in the crab fishery in sub-area 48. 3 shall conduct fishing operations in accordance with an experimental fishing regime as outlined below: 1. 2. The experimental regime shall consist of at least two phases. Phase 1 shall be conducted during the first season that a vessel participates in the experimental harvest regime. Phase 2 and any additional phase shall be completed in the next season of fishing. Vessels shall conduct Phase 1 of the experimental regime at the start of their first season of participation in the crab fishery. For the purposes of Phase 1, the following conditions shall apply: (i) (ii) Phase 1 shall be defined as a vessel’s first 200 000 pot hours of effort at the start of its first fishing season; every vessel conducting Phase 1 shall expend its first 200 000 pot hours of effort within a total area delineated by twelve 0. 5° latitude by 1° longitude blocks. These blocks shall be numbered A to L. The appendix of Annex II illustrates the blocks (Figure 1) and the geographic position is denoted by the coordinates of the northeast corner of the block. For each string, pot hours shall be calculated by taking the total number of pots on the string and multiplying by the soak time (in hours) for that string. Soak time shall be defined for each string as the time between start of setting and start of hauling; (iii) vessels shall not fish outside the area delineated by the twelve 0. 5° latitude by 1° longitude blocks prior to completing Phase 1; (iv) during Phase 1, vessels shall not expend more than 30 000 pot hours in any single 0. 5° latitude by 1° longitude block; (v) (vi) if a vessel returns to port before it has expended 200 000 pot hours in Phase 1, the balance of remaining pot hours shall be expended before the vessel can consider Phase 1 to be completed; after completing 200 000 pot hours of experimental fishing, vessels shall consider Phase 1 to be completed and commence fishing in a normal fashion. 11 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. Normal regulations set out in Articles 3 and 5(4), 6(2) and 8(2). fishing operations shall be conducted in accordance with the For the purpose of implementing normal fishing operations after Phase 1 of the Ten-day catch and effort reporting the experimental harvest regime, system set out in 7(2) shall apply. Vessels shall conduct Phase 2, and any additional phases, of the experimental harvest regime at the start of their second season of participation in the crab fishery. If any vessel initiates Phase 1 of the experimental harvest regime during the 1998/99 or 1999/2000 fishing seasons, the CCAMLR Scientific Committee and its Working Group on Fish Stock Assessment, shall advise the CCAMLR on an appropriate experimental harvest strategy, Phase 2, for the following fishing season. This advice shall include provisions for: (i) requiring each vessel to expend approximately one month of experimental fishing effort during its second season of participation in the experimental harvest regime; and (ii) a data collection and submission policy appropriate to the experimental fishing strategy that is being recommended. Data collected during the experimental harvest regime in both Phase 1 and Phase 2 up to 30 June in any split-year shall be submitted to the CCAMLR by 31 August of the following split year. Vessels that complete all phases of the experimental harvest regime shall not be required to conduct experimental fishing in future seasons. However, these vessels shall abide by the guidelines set for in Articles 3, 5(4), 6(2) and 8(2). regime Fishing vessels independently (e. g. vessels may not cooperate to complete phases of the experiment). shall participate in the experimental harvest Crabs captured during the experimental regime shall be considered part of the prevailing TAC for for 1998/99 and 1999/2000, experimental catches shall be considered part of the 1 600 tonnes TAC outlined in Article 5(4 )]. fishing season [e. g. the current All vessels participating in the experimental harvest regime shall carry at least one scientific observer on board during all fishing activities. The experimental harvest regime shall be instituted for a period of two split- years (1998/99 and 1999/2000), and the details of the regime may be revised by the Commission during this period of time. Fishing vessels that begin experimental fishing in the 1998/99 and 1999/2000 season must complete the regime during the 1999/2000 season. 12 Appendix attached. 13 Appendix to ANNEX VII LOCATIONS OF FISHING AREAS FOR THE EXPERIMENTAL HARVEST REGIME OF THE EXPLORATORY CRAB FISHERY -53 AA BB CC DD EE FF GG -53. 5 M -54 -54. 5 N R -55 W A B C O P Q S X T Y U Z D F J V E HH G H K II I L -55. 5 -41 -40 -39 -38 -37 -36 -35 -34 Figure 1: Operations for Phase 1 of the experimental harvest regime for the crab fishery in FAO Antarctic sub-area 48. 3. 14


title: Commission Regulation (EC) No 1109/1999 of 27 May 1999 fixing production refunds on cereals and rice

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: 28. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 133/43 COMMISSION REGULATION (EC) No 1109/1999 of 27 May 1999 fixing production refunds on cereals and rice THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992, on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 7 (3) thereof, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organisation of the market in rice (3), as last amended by Regulation (EC) No 2072/98 (4), and in particular Article 7(2) thereof, Having regard to Commission Regulation (EEC) No 1722/93 of 30 June 1993 laying down detailed rules for the arrangements concerning production refunds in the cereals and rice sectors (5), as last amended by Regulation (EC) No 87/1999 (6), and in particular Article 3 thereof, Whereas Regulation (EEC) No 1722/93 establishes the conditions for granting the production refund; whereas the basis for the calculation is established in Article 3 of the said Regulation; whereas the refund thus calculated must be fixed once a month and may be altered if the price of maize and/or wheat changes significantly; Whereas the production refunds to be fixed in this Regu- lation should be adjusted by the coefficients listed in the Annex II to Regulation (EEC) No 1722/93 to establish the exact amount payable; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The refund referred to in Article 3(2) of Regulation (EEC) No 1722/93, expressed per tonne of starch extracted from maize, wheat, barley, oats, potatoes, rice or broken rice, shall be EUR 66,93/t. Article 2 This Regulation shall enter into force on 28 May 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 May 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (4) OJ L 265, 30. 9. 1998, p. 4. (5) OJ L 159, 1. 7. 1993, p. 112. (6) OJ L 9, 15. 1. 1999, p. 8


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1108/1999 af 27. maj 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: 28. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 133/41 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1108/1999 af 27. maj 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne p(cid:134) verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne p(cid:134) disse produkter uden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution; juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser i artikel 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1517/95 af 29. til forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den import- og eksportordning, der gælder for foderblan- dinger p(cid:134) basis af korn, og om ændring af forordning (EF) nr. 1162/95 om særlige gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser for korn og ris (3), defineres kriterierne for restitutionsbeløbets fastsæt- telse for disse produkter; der skal ved beregningen ogs(cid:134) tages hensyn til indholdet af kornprodukter; med henblik p(cid:134) en forenkling bør resti- tutionen betales for to kategorier af »kornprodukter«, nemlig for majs, som er den mest almindelige kornart i udførte kornfoderblandinger og majsprodukter, og for »andre kornarter«, som er de restitutionsberettigede korn- produkter med undtagelse af majs og majsprodukter; der bør ydes en restitution for den mængde kornprodukter, som foderblandingen indeholder; i øvrigt skal der ved fastsættelsen af restitutionsbeløbet ligeledes tages hensyn til mulighederne og betingelserne for salg af de p(cid:134)gældende produkter p(cid:134) verdensmarkedet, interessen i at undg(cid:134) forstyrrelser p(cid:134) Fællesskabets marked og udførslernes økonomiske aspekt; ved fastsættelsen af restitutionen forekommer det dog for tiden hensigtsmæssigt at basere sig p(cid:134) den forskel, der konstateres p(cid:134) Fællesskabets marked og p(cid:134) verdensmar- kedet, mellem priserne p(cid:134) de r(cid:134)varer, som i almindelighed anvendes i disse foderblandinger, hvorved det bliver muligt at tage mere præcist hensyn til de faktiske økono- miske vilk(cid:134)r, der gælder for eksport af de p(cid:134)gældende produkter; restitutionen skal fastsættes (cid:130)n gang om m(cid:134)neden; den kan ændres i den mellemliggende periode; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne for de under forordning (EØF) nr. 1766/92 henhørende foderblandinger, for hvilke forord- ning (EF) nr. 1517/95 gælder, fastsættes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 28. maj 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 51. L 133/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 5. 1999 til Kommissionens forordning af 27. maj 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger BILAG Produktkoder, for hvilke der ydes eksportrestitutioner (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Kornprodukter (2) Restitutionsbeløb (2) (EUR/t) Majs og majsprodukter: KN-kode 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Kornprodukter (2), med undtagelse majsprodukter af majs og 57,91 46,37 (1) Produktkoderne er defineret i sektor 5 i bilaget til Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24. 12. 1987, s. 1), som ændret. (2) Med henblik p(cid:134) restitutionsydelse tages der kun hensyn til stivelse fra kornprodukter. Som kornprodukter anses produkter henhørende under KN-kode 0709 90 60 og 0712 90 19, kapitel 10 og 1101, 1102, 1103 og 1104 (cid:190) i uforandret og ikke regenereret stand (cid:190) (bortset fra 1104 30) og kornindholdet i produkter under KN-kode 1904 10 10 og 1904 10 90. Kornindholdet i produkterne under KN-kode 1904 10 10 og 1904 10 90 betragtes som værende lig med slutproduktets vægt. Der betales ingen restitution for korn, hvor stivelsens oprindelse ikke klart kan fastsl(cid:134)s ved analyse


title: Komission asetus (EY) N:o 1107/1999, annettu 27 päivänä toukokuuta 1999, vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: 28. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 133/39 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1107/1999, annettu 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999, vilja- ja riis¶alosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka 95 (6), 4 artiklassa m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n n(cid:132)iden tuotteiden tuen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet, ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon riisin yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (4), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan mukaan kyseisten asetusten 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkina- hintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan nojalla tuet on vahvistettava ottaen huomioon toisaalta viljojen, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien saatavuutta sek(cid:132) niiden yhteis(cid:148)n markkinoiden hintoja ja toisaalta viljojen, riisin, rikkoutuneiden riisinjyvien ja vilja-alan tuotteiden maail- manmarkkinahintoja koskeva tilanne ja niiden kehitysn(cid:132)- kym(cid:132)t; n(cid:132)iden samojen artiklojen nojalla on my(cid:148)s varmis- tettava vilja- ja riisimarkkinoiden tasapainoinen tilanne sek(cid:132) hintojen ja kaupan luonnollinen kehitys ja lis(cid:132)ksi otettava huomioon suunnitellun viennin taloudelliset seikat ja tarve v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) h(cid:132)iri(cid:148)it(cid:132) yhteis(cid:148)n markkinoilla, ja riis¶alosteiden tuonti- ja vient¶(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) vilja- annetun komission asetuksen (EY) N:o 1518/95 (5), sellai- sena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2993/ (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 55. tietyille jalostetuille tuotteille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) tuki olisi porrastettava tuotteiden tuhka-, raakakuitu-, kuoriaine-, valkuaisaine-, t(cid:132)rkkelyspitoisuuden mukaan, koska t(cid:132)m(cid:132) pitoisuus osoittaa erityisen hyvin jalostettuun tuotteeseen perustuotteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n, tosiasiallisesti sis(cid:132)ltyv(cid:132)n rasva- tai maniokk¶uurten ja muiden trooppisten juurten ja muku- loiden sek(cid:132) niist(cid:132) valmistettujen jauhojen suunniteltavissa olevan viennin taloudelliset erityisesti kyseisten tuotteiden luonteen ja alkuper(cid:132)n huomioon ottaen, t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) edellyt(cid:132) vientituen vahvistamista; tiettyjen viljajalosteiden osalta yhteis(cid:148)n maailmankaup- paan osallistumisen v(cid:132)h(cid:132)inen merkitys ei t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) edellyt(cid:132) vientituen vahvistamista, seikat eiv(cid:132)t, tiettyjen markkinoiden tai maailmanmarkkinatilanne erityisvaatimukset voivat edellytt(cid:132)(cid:132) tiettyjen tuotteiden tuen eriytt(cid:132)mist(cid:132) niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikan mukaan, tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sit(cid:132) voidaan muuttaa muuna aikana, tietyt maiss¶alosteet voivat olla l(cid:132)mp(cid:148)k(cid:132)siteltyj(cid:132) ja t(cid:132)m(cid:132) saattaa johtaa sellaisen tuen my(cid:148)nt(cid:132)miseen, joka ei vastaa tuotteen laatua; olisi tarkennettava, ett(cid:132) t(cid:132)llaiset esihyyte- l(cid:148)ity(cid:132) t(cid:132)rkkelyst(cid:132) sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t tuotteet eiv(cid:132)t voi saada vienti- tukea, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen ja asetuksen (EY) N:o soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuet 1518/95 vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen mukaisesti. (6) EYVL L 312, 23. 12. 1995, s. 25. L 133/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 5. 1999 T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:132)sen- valtioissa. Tehty Brysseliss(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) Tuotekoodi Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (EUR/t) (EUR/t) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 81,07 69,49 69,49 77,34 52,59 83,14 83,14 104,24 81,07 69,49 69,49 54,97 79,92 41,99 52,59 77,34 92,38 73,90 41,99 92,66 75,28 77,34 77,34 103,12 82,50 73,90 78,52 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 86,87 66,60 41,99 41,17 41,17 10,29 14,48 73,28 91,78 82,34 82,34 92,66 92,66 92,66 92,66 48,64 48,64 0,00 112,29 85,96 112,29 85,96 85,96 112,29 85,96 117,66 81,66 85,96 (1) Tukea ei my(cid:148)nnet(cid:132) tuotteille, jotka on l(cid:132)mp(cid:148)k(cid:132)sitelty siten, ett(cid:132) t(cid:132)rkkelys on esihyytel(cid:148)itynyt. (2) Tuet my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2730/75 (EYVL L 281, 1. 11. 1975, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti. Huom. Tuotekoodit ja alaviitteet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna


title: Απόφαση αριθ. 2/99 της Επιτροπής Τελωνειακής Συνεργασίας ΑΚΕ-ΕΚ, της 27ης Μαΐου 1999, για παρέκκλιση από τον ορισμό των «προϊόντων καταγωγής» προκειμένου να ληφθεί υπόψη η ειδική κατάσταση των Φίτζι όσον αφορά την παραγωγή ορισμένων ειδών ένδυσης και καλυμμάτων κεφαλής

text: 9. 7. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 174/21 II (Πράξεις για την ισχύ των οποίων δεν απαιτείται δηµοσίευση) ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΑΠΟΦΑΣΗ αριθ. 2/99 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΤΕΛΩΝΕΙΑΚΗΣ ΣΥΝΕΡΓΑΣΙΑΣ ΑΚΕ-ΕΚ της 27ης Μαΐου 1999 για παρέκκλιση από τον ορισµό των «προϊόντων καταγωγής» προκειµένου να ληφθεί υπόψη η ειδική κατάσταση των Φίτζι όσον αφορά την παραγωγή ορισµένων ειδών ένδυσης και καλυµµάτων κεφαλής (1999/443/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΕΛΩΝΕΙΑΚΗΣ ΣΥΝΕΡΓΑΣΙΑΣ ΑΚΕ-ΕΚ, Έχοντας υπόψη την τέταρτη σύµβαση ΑΚΕ-ΕΟΚ, που υπογράφηκε στη Λοµέ, στις 15 ∆εκεµβρίου 1989, όπως αυτή αναθεωρήθηκε µε τη συµφωνία που υπογράφηκε στη νήσο Μαυρίκιο, στις 4 Νοεµ- βρίου 1995, και ιδίως το άρθρο 31 παράγραφοι 1 έως 10 του πρωτοκόλλου αριθ. 1 της συµφωνίας, Εκτιµώντας: σµένων όρων σχετικά µε τις ποσότητες, την επιτήρηση και τη διάρκεια· (7) ότι, εποµένως, σύµφωνα µε το άρθρο 31 παράγραφος 1, είναι δυνατόν να χορηγηθεί παρέκκλιση στα Φίτζι όσον αφορά ορισµένα είδη ένδυσης και καλυµµάτων κεφαλής για περιορισµένη ποσότητα και για το χρονικό διάστηµα από 1ης Μαρτίου 1999 έως 29 Φεβρουαρίου 2000, (1) (2) (3) (4) (5) (6) ότι το εν λόγω πρωτόκολλο προβλέπει παρεκκλίσεις από τους κανόνες καταγωγής σε περιπτώσεις κατά τις οποίες οι παρεκκλίσεις αυτές δικαιολογούνται λόγω της ανάπτυξης υφιστάµενου κλάδου παραγωγής ή συγκρότησης νέου· ότι, στις 8 Φεβρουαρίου 1999, τα κράτη της Αφρικής, της Καραϊβικής και του Ειρηνικού (κράτη ΑΚΕ) υπέβαλαν εξ ονόµατος της κυβέρνησης των Φίτζι αίτηση µε αντικείµενο την παρέκκλιση από τον κανόνα καταγωγής του πρωτοκόλ- λου, όσον αφορά ορισµένα είδη ένδυσης και καλυµµάτων κεφαλής που παράγονται από την εν λόγω χώρα από την 1η Ιανουαρίου 1999 έως τις 29 Φεβρουαρίου 2000· ότι η παρέκκλιση ζητείται βάσει των σχετικών διατάξεων του πρωτοκόλλου αριθ. 1, ειδικότερα όσον αφορά το άρθρο 31 παράγραφος 5 σχετικά µε τα νησιωτικά κράτη ΑΚΕ και τις οικονοµικές και κοινωνικές επιπτώσεις της χορήγησης της παρέκκλισης στη ∆ηµοκρατία των Φίτζι· ότι υφίσταται συνολικά υπερβάλλουσα παραγωγική ικα- νότητα για τα υπό εξέταση προϊόντα και ότι η κοινοτική κλωστοϋφαντουργική βιοµηχανία υπόκειται ήδη σε έντονη ανταγωνιστική πίεση· ότι, ειδικότερα, το κόστος εργασίας είναι θεµελιώδες για την κοστολόγηση· ότι, στο πλαίσιο της κοινοτικής πολιτικής κλωστοϋφαντουρ- γικών, τα περισσότερα προϊόντα που καλύπτονται από την παρούσα απόφαση θεωρούνται ιδιαιτέρως ευαίσθητα και υπόκεινται στους ποσοτικούς περιορισµούς ή σε σύστηµα διπλού ελέγχου κατά την εισαγωγή στην Κοινότητα· ότι η παρέκκλιση, που είναι περιορισµένη σε ποσότητες, δεν θα προκαλούσε σοβαρές ζηµίες σε υφιστάµενο κοινοτικό κλάδο, λαµβανοµένων υπόψη των προβλεπόµενων ποσοτή- των εισαγωγών, υπό την προϋπόθεση της τήρησης ορι- ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Κατά παρέκκλιση από τις ειδικές διατάξεις του πίνακα του 1. παραρτήµατος ΙΙ του πρωτοκόλλου αριθ. 1 της τέταρτης σύµβασης ΑΚΕ-ΕΟΚ, ορισµένα είδη ένδυσης και καλυµµάτων κεφαλής που παρατίθενται στο παράρτηµα της παρούσας απόφασης και που παράγονται στα Φίτζι από µη καταγόµενες πρώτες ύλες, οι οποίες εισάγονται στην εν λόγω χώρα και κατάγονται από χώρα που ανήκει στον Σύνδεσµο Κρατών της Νοτιοανατολικής Ασίας (ASEAN), στην Ένωση Περιφερειακής Συνεργασίας της Νότιας Ασίας (SAARC) ή στο Φόρουµ του Νότιου Ειρηνικού (SRF) θεω- ρούνται ως προϊόντα καταγωγής Φίτζι σύµφωνα µε τις διατάξεις της παρούσας απόφασης. 2. Για τους σκοπούς της παραγράφου 1, τα προϊόντα θα θεω- ρούνται ως προϊόντα καταγωγής ASEAN (που αποτελείται από το Μπρουνέι, την Ινδονησία, το Λάος, τη Μαλαισία, τις Φιλιππίνες, τη Σιγκαπούρη, την Ταϊλάνδη και το Βιετνάµ), SAARC (που αποτελεί- ται από το Μπανγκλαντές, το Μπουτάν, την Ινδία, τις Μαλδίβες, το Νεπάλ, το Πακιστάν και τη Σρι Λάνκα) ή SRF (που αποτελείται από τις χώρες: Παπουασία-Νέα Γουϊνέα, Φίτζι, Νήσοι Σολοµώντος, Βανουάτου, Κιριµπάτι, Τόνγκα, Σαµόα, Τουβαλού, Νήσοι Μάρσαλ, Παλάου, Οµοσπονδία Κρατών της Μικρονησίας, Ναούρου, Νιούε, Νήσοι Κουκ, Αυστραλία και Νέα Ζηλανδία), όταν παράγονται στις χώρες αυτές τηρουµένων των κανόνων καταγωγής που αναφέρονται στα άρθρα 35 έως 65 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2454/93 (1), όπως τροποποιήθηκε µε τους κανονισµούς (ΕΚ) αριθ. 12/97 (2) και (ΕΚ) αριθ. 46/1999 (3). (1) ΕΕ L 253 της 11. 10. 1993, σ. 1. (2) ΕΕ L 9 της 13. 1. 1997, σ. 1. (3) ΕΕ L 10 της 15. 1. 1999, σ. 1. L 174/22 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 9. 7. 1999 Οι αρµόδιες αρχές των Φίτζι θα επιφορτισθούν µε τη λήψη 3. όλων των αναγκαίων µέτρων για να εξασφαλισθεί η συµµόρφωση µε τις διατάξεις της παραγράφου 2. Άρθρο 2 Η προβλεπόµενη στο άρθρο 1 παρέκκλιση εφαρµόζεται για τα προϊόντα και τις ποσότητες που αναφέρονται στο παράρτηµα της παρούσας απόφασης και εισάγονται στην Κοινότητα από τα Φίτζι από την 1η Μαρτίου 1999 έως τις 29 Φεβρουαρίου 2000. Άρθρο 3 Τις ποσότητες που αναφέρονται στο παράρτηµα διαχειρίζεται η Επιτροπή, η οποία λαµβάνει κάθε µέτρο διοικητικού χαρακτήρα το οποίο θεωρεί σκόπιµο για την αποτελεσµατική διαχείριση. Σε περίπτωση που κάποιος εισαγωγέας καταθέσει σε κράτος µέλος διασάφηση για θέση σε ελεύθερη κυκλοφορία µε αίτηση για υπαγωγή στο ευεργέτηµα της παρούσας απόφασης, το κράτος µέλος, εφόσον η διασάφηση έχει γίνει αποδεκτή από τις τελωνεια- κές αρχές, ενηµερώνει την Επιτροπή σχετικά µε την επιθυµία του να αναλάβει την ποσότητα που αντιστοιχεί στις ανάγκες του. Οι αιτήσεις ανάληψης, στις οποίες αναφέρεται η ηµεροµηνία απο- δοχής των διασαφήσεων, διαβιβάζονται αµελλητί στην Επιτροπή. Οι αναλήψεις χορηγούνται από την Επιτροπή κατά σειρά ηµεροµη- νίας αποδοχής των διασαφήσεων για θέση σε ελεύθερη κυκλοφορία από τις τελωνειακές υπηρεσίες των κρατών µελών, µε την προϋ- πόθεση ότι το διαθέσιµο υπόλοιπο επιτρέπει την ανάληψη. Σε περίπτωση που κάποιο µέλος δεν χρησιµοποιήσει την αναλη- φθείσα ποσότητα, την επιστρέφει το ταχύτερο δυνατό στην αντί- στοιχη ποσόστωση. Αν οι αιτήσεις υπερβαίνουν το διαθέσιµο υπόλοιπο της δεδοµένης ποσόστωσης, οι ποσότητες κατανέµονται κατ’ αναλογία. Η Επι- τροπή ενηµερώνει τα κράτη µέλη όσον αφορά την ανάληψη ποσοστώσεων. Κάθε κράτος µέλος εξασφαλίζει ότι οι εισαγωγές έχουν συνεχή και ίση πρόσβαση στις διαθέσιµες ποσότητες, εφόσον το υπόλοιπο επιτρέπει την ανάληψη. Άρθρο 4 Οι τελωνειακές αρχές των Φίτζι λαµβάνουν τα αναγκαία µέτρα για την εκτέλεση των ποσοτικών ελέγχων στις εξαγωγές των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1. Για το σκοπό αυτό, όλα τα πιστο- ποιητικά που εκδίδουν σύµφωνα µε την παρούσα απόφαση πρέπει να φέρουν σχετική ένδειξη. Οι αρµόδιες αρχές των Φίτζι θα πρέπει να αποστέλλουν στην Επιτροπή κάθε τρεις µήνες δήλωση των ποσοτήτων για τις οποίες έχουν εκδοθεί πιστοποιητικά κυκλοφο- ρίας EUR. 1 σύµφωνα µε την παρούσα απόφαση, καθώς και τον αύξοντα αριθµό των πιστοποιητικών αυτών. Άρθρο 5 Στη θέση 7 των πιστοποιητικών EUR. 1 που εκδίδονται βάσει της παρούσας απόφασης αναγράφονται τα ακόλουθα: «Παρέκκλιση-απόφαση αριθ. 2/99». Άρθρο 6 Τα κράτη της Αφρικής, της Καραϊβικής και του Ειρηνικού (κράτη ΑΚΕ) και τα κράτη της Ευρωπαϊκής Κοινότητας λαµβάνουν τα αναγκαία µέτρα για την εφαρµογή της παρούσας απόφασης. Άρθρο 7 Η παρούσα απόφαση τίθεται σε ισχύ από την ηµεροµηνία έκδοσής της. Η παρούσα απόφαση αρχίζει να εφαρµόζεται από την 1η Μαρτίου 1999. Βρυξέλλες, 27 Μαΐου 1999. Για την Επιτροπή Τελωνειακής Συνεργασίας ΑΚΕ-ΕΚ M. VANDEN ABEELE P. MAINGI MWANZIA Κοινή προεδρία 9. 7. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 174/23 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΦΙΤΖΙ Αύξων αριθµός Είδος Περιγραφή εµπορευµάτων 09. 1681 α) Παλτά για άντρες ή αγόρια 09. 1682 β) Κουστούµια για άντρες ή αγόρια 09. 1683 γ) Σακάκια για άντρες ή αγόρια και ζακέτες για γυναίκες ή κορίτσια 09. 1684 δ) Παντελόνια και παντελόνια κοντά (σορτς) για άντρες ή αγόρια και για γυναίκες ή κορίτσια 09. 1685 ε) Αδιάβροχες πάνες για βρέφη 09. 1686 στ) Κουστούµια, παντελόνια κοντά (σορτς) και κάλτσες από συνθε- τικές ίνες για άντρες ή αγόρια και για γυναίκες ή κορίτσια Κλάση ΕΣ 6201. 11 6201. 12 6201. 13 6201. 19 6201. 91 6201. 93 6201. 99 6203. 11 6203. 12 6203. 19 6203. 31 6203. 32 6203. 33 6203. 39 6204. 31 6204. 32 6204. 33 6204. 39 6203. 41 6203. 42 6203. 43 6203. 49 6204. 61 6204. 62 6204. 63 6204. 69 6209. 20 6209. 30 6209. 90 6103. 12 6103. 43 6104. 13 6104. 63 6105. 10 6105. 90 Ποσότητες (τεµάχια) 8 925 1 100 18 825 273 000 1 100 1 100 13 675 09. 1687 09. 1688 09. 1689 ζ) η) θ) Πουκάµισα και πουκαµισάκια από πλεκτό για άντρες ή αγόρια Τι-σερτ από άλλες υφαντικές ύλες εκτός από βαµβάκι 6109. 90 15 000 Μαγιό, κιλότες και σλιπ µπάνιου, για άντρες ή αγόρια και για γυναίκες ή κορίτσια 10 000 6112. 31 6112. 39 6112. 41 6112. 49 6211. 11 6211. 12 L 174/24 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 9. 7. 1999 Αύξων αριθµός Είδος Περιγραφή εµπορευµάτων 09. 1690 ι) Άλλα ενδύµατα για άντρες ή αγόρια και για γυναίκες ή κορί- τσια Ποσότητες (τεµάχια) 1 100 Κλάση ΕΣ 6211. 31 6211. 32 6211. 33 6211. 39 6211. 41 6211. 42 6211. 43 6211. 49 09. 1691 09. 1692 ια) ιβ) Καπέλα πλεγµένα (κασκέτα για προστασία από τον ήλιο) 6505. 90 1 100 Άλλα έτοιµα συµπληρώµατα του ενδύµατος. Μέρη ενδυµάτων ή συµπληρωµάτων του ενδύµατος (άλλα από εκείνα της κλάσης 6212) 6217 1 100 09. 1693 ιγ) Άλλα ενδύµατα, των τύπων που αναφέρονται στις διακρίσεις 6201. 11 µέχρι 6201. 19 και 6202. 11 µέχρι 6202. 19· άλλα ενδύµατα για άντρες ή αγόρια 6210. 20 6210. 30 6210. 40 12 250 09. 1694 09. 1695 ιδ) ιε) Φορέµατα από βαµβάκι ή από άλλες υφαντικές ίνες για γυναί- κες ή κορίτσια 6104. 42 6104. 49 Φόρµες αθλητικές (προπόνησης) πλεκτές, από βαµβάκι ή άλλες υφαντικές ύλες 6112. 11 6112. 19 09. 1696 ιστ) Πουκάµισα και πουκαµισάκια για άντρες ή αγόρια και µπλού- ζες, πουκάµισα για γυναίκες ή κορίτσια 6205 6206 09. 1697 ιζ) Παντελόνια ιππασίας και παντελόνια, από πλεκτό για άντρες ή αγόρια και για γυναίκες ή κορίτσια 6103. 41 6103. 42 6103. 43 6103. 49 6104. 61 6104. 62 6104. 63 6104. 69 1 100 1 100 6 000 5 850


title: Regulamento (CE) n° 1095/1999 da Comissão, de 27 de Maio de 1999, que altera o Regulamento (CEE) n° 1627/89 relativo à compra de carne de bovino por concurso

text: 28. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 133/17 REGULAMENTO (CE) N. o 1095/1999 DA COMISS(cid:212)O de 27 de Maio de 1999 que altera o Regulamento (CEE) n. o 1627/89 relativo (cid:133) compra de carne de bovino por concurso A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 805/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector da carne de bovino (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1633/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 7 do seu artigo 6. o, Considerando que o Regulamento (CEE) n. o 1627/89 da Comiss(cid:209)o, de 9 de Junho de 1989, relativo (cid:133) compra de carne de bovino por concurso (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 835/1999 (4), abriu concursos para compra, em determinados Estados- -membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros, de certos grupos de qualidades; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o das disposi(cid:135)(cid:210)es previstas nos n. os 2, 3 e 4 do artigo 6. o do Regulamento (CEE) n. o 805/68, bem como a necessidade de limitar a interven(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s compras necess(cid:145)rias para garantir um apoio razo(cid:145)vel ao mercado, conduzem a alterar, com base nas cota(cid:135)(cid:210)es de que a Comiss(cid:209)o tem conhecimento e em conformidade com o anexo do presente regulamento, a lista dos Estados- -membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros onde o concurso (cid:130) aberto e dos grupos de qualidades que podem ser objecto de compras de interven(cid:135)(cid:209)o; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o da Carne de Bovino, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o O anexo do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 (cid:130) substitu(cid:146)do pelo anexo do presente regulamento. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 7 de Junho de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 27 de Maio de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 17. (3) JO L 159 de 10. 6. 1989, p. 36. (4) JO L 105 de 22. 4. 1999, p. 30. L 133/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 28. 5. 1999 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualit(cid:132)tsgruppen Jq(cid:145)tg l(cid:146)kg (cid:147) peqiow(cid:146)r jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai ol(cid:145)der poi(cid:149)tgtor pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres et groupes de qualit(cid:130)s vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualit(cid:133) di cui all’articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros e grupos de qualidades referidos no n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 J(cid:132)senvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhm(cid:132)t Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor (cid:147) peqiow(cid:146)r jq(cid:145)tour l(cid:146)kour Member States or regions of a Member State (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros J(cid:132)senvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner Danmark France Great Britain Ireland Northern Ireland (cid:153)sterreich Categor(cid:146)a A Kategori A Kategorie A Jatgcoq(cid:148)a A Category A Cat(cid:130)gorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R (cid:253) (cid:253) U Categor(cid:146)a C Kategori C Kategorie C Jatgcoq(cid:148)a C Category C Cat(cid:130)gorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C O U R (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) O (cid:253) (cid:253) (cid:253)