title: A Tanács határozata (1999. május 10.) az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti fokozott együttműködéssel kapcsolatos intézkedésekről

eurovoc_concepts:
Western Europe
Western European Union
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
international cooperation

text: 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 79 31999D0404 L 153/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 6. 19. az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti intézkedésekről fokozott együttműködéssel kapcsolatos A TANÁCS HATÁROZATA (1999. május 10. ) (1999/404/KKBP) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 17. cikkére, tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkéről szóló jegyzőkönyvre, (1) (2) (3) mivel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke előírja, hogy az Európai Uniónak a Nyugat-európai Unióval együtt az Amszterdami Szerződés hatálybalépésének napjától számított egy éven belül ki kell dolgoznia a közöttük fennálló együttműködés megerősítéséhez szükséges intézkedéseket; mivel az ilyen intézkedések kidolgozása céljából a Nyugat-európai Unióval közösen előkészítő munkák elvégzésére került sor; mivel a Nyugat-európai Unióval közösen végzett előkészítő munkák eredményeként megfogalmazott szöveg alkalmas a Nyugat-európai Unióval történő fokozott együttműködés megvalósítására, és ennek megfelelően azt el kell fogadni, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkéről szóló jegyzőkönyv alapján az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti fokozott együttműködés megvalósítása céljából meghozott intézkedések szövege elfogadásra került. Az intézkedések szövegét e határozat melléklete tartalmazza. Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. 2. cikk Ezt a határozatot a Hivatalos Lapban ki kell hirdetni. 3. cikk Kelt Brüsszelben, 1999. május 19-én. a Tanács részéről az elnök H. EICHEL 80 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 17. CIKKÉRŐL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV ALAPJÁN AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A NYUGAT-EURÓPAI UNIÓ KÖZÖTTI FOKOZOTT EGYÜTTMŰKÖDÉS MEGVALÓSÍTÁSA CÉLJÁBÓL HOZOTT INTÉZKEDÉSEK I. BEVEZETÉS kapcsolatok fejlődésének megfelelően elvégzi ezen intéz- kedések felülvizsgálatát és átdolgozását. 1. Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke rendelkezé- sei többek között a Nyugat-európai Unióval történő szo- rosabb intézményi kapcsolatok szükségességét írják elő, amely elősegítheti a Nyugat-európai Uniónak az Európai Unióba történő integrálását, ha az Európai Tanács ilyen határozatot hoz. A 17. cikk rendelkezései előírják továb- bá, hogy ez esetben az Európai Tanács feladata, hogy aján- lásban felszólítsa a tagállamokat ilyen határozat – az egyes tagállamok alkotmányossági követelményei szerint tör- ténő – elfogadására. Az Európai Unió Tanácsa a 17. cikk megfelelő rendelke- zései értelmében 1999. május 10-én határozatot fogadott el a tagállamok – az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke (2) bekezdése szerinti – olyan intézkedések megté- feladatok végrehajtásában történő teléhez szükséges részvételéről, amelyek vonatkozásában az Európai Unió igénybe veszi a Nyugat-európai Unió szolgáltatásait. A Nyugat-európai Unió Tanácsa korábban, 1997. novem- ber 18-án elfogadta az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke (3) bekezdésében említett gyakorlati intézkedé- sek végrehajtásának megfelelő rendelkezéseket. Ez szere- pel a fent említett tanácsi határozatban. 2. A 17. cikkről szóló jegyzőkönyv rendelkezései előírják, hogy az Európai Uniónak a Nyugat-európai Unióval közö- sen az Amszterdami Szerződés hatálybalépésének napjá- tól számított egy éven belül ki kell dolgoznia a közöttük fennálló együttműködés fokozásához szükséges intézke- déseket. A Bécsben ülésező Európai Tanács felszólította a Tanácsot, hogy a Nyugat-európai Unióval egyetértésben mozdítsa elő a 17. cikkről szóló jegyzőkönyv szerinti fokozott együttműködés eléréséhez szükséges intézkedések megva- lósításának a befejezését úgy, hogy azok a Szerződés hatálybalépésekor alkalmazhatók legyenek. A Nyugat-európai Unió (az 1997. július 22-i nyilatkoza- tában) említést tett olyan intézkedéssorozatról, amely alkalmazásával e vonatkozásban előrelépés érhető el. Ezen nyilatkozatot az 1996/1997. évi kormányközi konferen- cia tudomásul vette és a záróokmányhoz csatolta. 3. A 17. cikkről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően az Euró- pai Unió és a Nyugat-európai Unió a két szervezet közötti fokozott együttműködés megvalósításához a fent említett nyilatkozatban megfogalmazott intézkedéssorozat alapján a következő intézkedéseket dolgozta ki. Ezen intézkedések a megszerzett tapasztalatok tükrében átdolgozható és kiegészíthető intézkedéssorozatot tartal- maznak. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió vál- lalja, hogy legkésőbb az Amszterdami Szerződés hatály- a balépésének napjától fennálló tapasztalatok számított két a éven belül közöttük tükrében és II. INTÉZKEDÉSEK A. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti együttműködés keretein belül a konzultációs és dön- téshozatali folyamatok javítása, különösen válsághely- zetekben 1. Mind az Európai Unió, mind a Nyugat-európai Unió meg van győződve arról, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke rendelkezéseinek megvaló- sítása olyan intézkedések kidolgozásával érhető el a legjobban és leggyorsabban, amelyek mindkét szerve- zet számára lehetővé teszik, hogy különösen válság- helyzetekben feladataikat e rendelkezések alapján hatékonyabban elláthassák. 2. Az egyes gyakorlati esetekben az érintett szervezetek vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió teljes mértékben kihasználja a már meglevő gyakorlatban és eljárások- ban rejlő lehetőségeket, és a tapasztalatok tükrében a konzultációk és az együttműködés további lehetősé- geinek feltárására fog törekedni. 3. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió ennek megfelelően megállapodik abban, hogy a 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései végrehajtásához alkalma- zott „eljárási módot”, valamint az ahhoz mellékelt, a két szervezet eljárásaiban alkalmazott lépéseket és a szervezetek közötti kapcsolatokat az I. mellékletben előírtak szerint grafikus formában megjelenítő szerve- zési folyamatábrát használják modellként az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió döntéshozatali eljárá- saiban olyan esetekben, amikor az Európai Unió a Nyugat-európai Unió segítségét veszi igénybe. A két szervezet továbbá megállapodik abban, hogy az ilyen modell csak szemléltető jellegű lehet, és nem várható el, hogy bármilyen egyedi válsághelyzet minden egyes alkotóelemére kiterjedjen, illetve az alkalmazásra kerülő döntéshozatali eljárások további javításának a lehetőségeit nem érintheti. B. A két szervezet illetékes testületei által megtartandó közös ülések 1. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió megálla- podik abban, hogy a közös ülések megtartása erősít- heti a két szervezet közötti együttműködés lehetősé- geit és azok megtartására indokolt esetekben sor kerül: i. olyan területeken, amelyeken az együttműködést az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének rendelkezései előírják a következők vonatkozásá- ban: a) a 17. cikk (1) bekezdése második albekezdésé- nek rendelkezései szerint a Nyugat-európai Unió támogatást nyújt az Európai Unió szá- mára a közös kül- és biztonságpolitika védelmi szempontjainak kialakításában; 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 81 b) a 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései sze- rint az Európai Unió igénybe veszi a Nyugat- európai Uniót az Európai Unió védelmi kiha- tásokkal és intézkedéseinek a végrehajtásában; határozatainak járó ii. más olyan területeken, amelyeken az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió érdekei és tevékenysé- gei összekapcsolódnak és szükségessé tehetik a koordinációt. 2. A B. pont 1. pontja i. alpontjának rendelkezései alkal- mazásában az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió vállalja, hogy továbbra is fenntartja az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió ad hoc csoport ülései meg- tartásának már meglévő gyakorlatát. Az üléseken a következő eljárásokat kell alkalmazni: – minden egyes részt vevő országot egyetlen delegá- ció képvisel; a delegációk ültetési rendje az ábécé- sorrendet követi, az egyes országok nevét azok saját nyelvén kell feltüntetni, – az üléseken az egyes szervezetek szabályai szerint közösen elnökölnek: az Európai Unió részéről az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága által támo- gatott elnökség, a Nyugat-európai Unió részéről a Főtitkárság, a Nyugat-európai Unió elnökségével együtt, az Európai Unió elnöksége mellett, – az Európai Bizottság a közös elnökségekkel szem- ben foglal helyet, – az ülések napirendjét és dokumentumait az Euró- pai Unió elnökségének/elnökségeinek a felhatalmazása mel- lett teszik közzé, Nyugat-európai Unió és a – az egyes ülésekről az Európai Unió Főtitkársága és a Nyugat-európai Unió Főtitkársága közösen készít jelentést és azt az Európai Unió és a Nyugat- európai Unió elnökségének/elnökségeinek a felha- talmazása mellett teszik közzé, – az ülések megtartását követően az egyes elnöksé- gek feladata, hogy a saját szervezetük döntéshoza- tali eljárásaiba az esetleges dokumentumokat vagy határozati javaslatokat előterjesszék. 3. Olyan válsághelyzetek kezelésében, amelyek vonatko- zásában az Európai Unió igénybe veszi a Nyugat- európai Unió segítségét, vagy amikor a B. pont 1. pontjának ii. alpontjában említett esetekben tevékeny- ségeik megfontolása válik szükségessé, az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió illetékes testületei a két elnökség közös kezdeményezésére üléseket tart- hatnak. Az ad hoc közös tárgyalócsoport számára előírt tár- gyalási módokat és eljárásokat az egyes esetnek meg- felelően a szükséges változtatásokkal kell alkalmazni, a részvételnek az egyes szervezetekben elfogadott részvételi formát kell tükröznie. 4. Az együttműködés bővítését különösen a következő intézkedések segítik elő: – szoros együttműködés az érintett szervezetek elnökségei és személyzete között az összeköttetés fenntartásában, az információcserében és a mun- kák összehangolásában, – rendszeres kapcsolatfelvétel és tárgyalások a két szervezet elnöksége és titkárságai között, – információk rendszeres közlése az Európai Unió elnöksége által a Nyugat-európai Unió ülésein és a Nyugat-európai Unió elnöksége által az Európai Unió ülésein, – az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió elnök- sége képviselőinek részvétele a másik szervezet ülésein és tevékenységeiben, – az egyik szervezet tisztségviselőinek a másik szer- vezet ülésein történő részvétele a D. és G. pontok rendelkezéseiben meghatározott módon, – annak lehetővé tétele, hogy a Nyugat-európai Unió képviselői az Európai Unió kezdeményezésére részt vehessenek az Európai Unió delegációjában olyan tárgyalásokon és egyéb azzal összefüggő tevékenységekben, amelyeken harmadik országok- kal védelmi kihatással rendelkező ügyeket vitatnak meg. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió érintkezését harmadik országokkal olyan esetek- ben, amikor azokkal mindkét szervezet kapcsola- tot tart fenn, ebből a szempontból szintén figye- lembe lehet venni. C. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió elnöklési sorrendjének, valamint a két szervezet közigazgatási eljárási szabályainak és gyakorlatának a lehető legna- gyobb mértékű összehangolása 1. A Nyugat-európai Unió 1997. szeptember 12-i ülésén határozatot fogadott el a Nyugat- európai Unió szervezetében alkalmazott elnöklési sor- rend és az Európai Unió szervezetében alkalmazott elnöklési sorrend összehangolásáról. (II. melléklet) 2. A költségvetési kihatásokkal járó kérdések vonatko- zásában az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió többek között a megállapodás szerinti eljárási mód és az E. pont rendelkezéseiben említett lehetőségek alap- ján vállalja, hogy az információikat a lehető legtelje- sebb mértékben és a lehető legkorábban kicserélik az összes költségvetési előirányzat rendelkezésre bocsá- tásával együtt, hogy azok alapján az Európai Unió meghozhassa az azonnali pénzügyi támogatás nyúj- tásához szükséges megfelelő döntést. D. Szoros együttműködés a Nyugat-európai Unió Főtit- kársága és az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága között Az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága és a Nyugat- európai Unió Főtitkársága összehangolja az általuk végzett munkát és a III. mellékletben előírt rendelkezéseknek meg- felelően együttműködnek egymással az információcsere, az írásos anyagok cseréje, az egymás ülésein történő köl- csönös részvétel, az ülések megtartásának az összehango- lása, az ülésrendek meghatározása, a személyzetcserék és a személyzet kiküldése vonatkozásában. 82 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet E. Az Európai Unió illetékes testületei számára – bele- értve annak Politikai Tervező és Korai Előrejelző Egy- ségét – annak lehetővé tétele, hogy a Nyugat-európai Unió katonai személyzetének, Műholdközpontjának és Biztonságpolitikai Kutatóintézetének erőforrásait igénybe vehessék 1. Az Európai Unió illetékes testületei az Európai Unió- ról szóló szerződés 17. cikkének rendelkezései sze- rinti munkák vonatkozásában kifejezhetik a Nyugat- európai Unió erőforrásaiból származó információk, tanácsadás vagy egyéb szolgáltatások megszerzésére irányuló kérésüket. Az ilyen felkéréseket az Európai Unió Tanácsának elnöksége vagy az annak nevében eljáró Főtitkárság továbbítja a Nyugat-európai Unió Állandó Tanácsa számára, amely ilyen esetekben a megfelelő határidő megtartásával egyedi jellegű vagy általános érvényű útmutatással szolgál. 2. A Nyugat-európai Unió vezérkara képviselteti magát az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közös ülé- sein és azok munkájában tevékenyen részt vesz. A katonai személyzet által elkészített dokumentumok a szokásos eljárási módoknak megfelelően belefoglalha- tók a két szervezet közötti információcserébe. A kato- nai személyzet segíti az Európai Unióról szóló szer- ződés 17. cikke (3) bekezdésének rendelkezései szerint meghozandó döntések előkészítéséhez, végre- hajtásához és a végrehajtás figyelemmel kíséréséhez szükséges információcserét. A vezérkar a Nyugat-európai Unió eljárásairól, tervei- ről és tevékenységeiről rendszeresen tájékoztatást nyújt az Európai Unió képviselői számára – saját kezdeményezésére vagy a látogatók kezdeménye- zésére –, fogadja az Európai Unió képviselőit, bele- értve a Helyzetelemző Központ látogatását is, és az Európai Unió tisztségviselőivel egyeztetett további intézkedések megtételével támogatja a felkészülést, továbbá különösen az operatív területeken elősegíti az együttműködést. 3. A Nyugat-európai Unió Műholdközpontja leképezé- sértelmező műszereket szállít az Európai Unió szá- mára a Nyugat-európai Unió Tanácsa által szolgálta- tott utasítások és elsőbbségi szempontok szerint. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió e területen az együttműködés továbbfejlesztésének további lehető- ségeit kutatja, különösen abban a vonatkozásban, hogy az Európai Unió által igényelt feladatok ellátása legalább olyan elsőbbséget kapjon, mint a Nyugat- európai Unió Tanácsa által meghatározott feladatok. 4. A Nyugat-európai Unió kiegészítő testületeként 1990. július 1-jén a Nyugat-európai Unió által alapított Biz- tonságpolitikai Kutatóintézetének elsődleges feladata az európai biztonságtudat fejlesztésének az előmoz- dítása. A Kutatóintézet kiegészítő erőforrásokat bocsát az Európai Unió rendelkezésére. A Kutatóinté- zet elemző, kutató, illetve más nemzeti és nemzetközi intézményekkel folytatott tárgyalási és együttműkö- dési tevékenységei nyitottak az olyan témakörök vonatkozásában, amelyeket az Európai Unió az általa végzett munka szempontjából különös érdeklődésre számot tartó témakörökként jelöl meg. A Kutatóinté- zet az általa szervezett szemináriumokra és egyéb hasonló eseményekre rendszeresen meghívja az Euró- pai Unió képviselőit, beleértve az 1999-ben kísérleti jelleggel megtartott nyári tanfolyamot is, amelyet a Nyugat-európai Unió Tanácsának az Intézet egy Euró- pai Biztonsági és Védelmi Akadémiává történő átala- kítására vonatkozó határozata értelmében tartottak meg. 5. A közös kül- és biztonságpolitikáért felelős főképvi- selő és az általa kijelölt személyzet minden tagja – beleértve az Amszterdami Szerződéshez csatolt 6. számú nyilatkozat rendelkezései szerint felállított Politikai Tervező és Korai Előrejelző Egység személy- zetének tagjait is – feladatai ellátása céljából hozzáfé- réssel fog rendelkezni a Nyugat-európai Unió említett erőforrásaihoz. Mindezeken túlmenően – és az e dokumentumban ismertetett, a Nyugat-európai Unió és az Európai Unió együttműködését célzó általános jellegű intézkedések keretein belül – a főképviselő felkérheti a Nyugat- európai Unió főtitkárát arra, hogy bizonyos egyedi kérdések kezeléséhez jelöljön ki a Nyugat-európai Unió személyzetéből a munkacsoportok munkájának segítése céljából támogató erőforrásokat. F. Együttműködés a fegyverkezés területén, ha szüksé- ges 1. A 17. cikk (1) bekezdése negyedik albekezdésének rendelkezései előírják, hogy a tagállamoknak támo- gatniuk kell a fegyverkezés területén az általuk megha- tározott indokolt esetekben és mértékben egy közös védelmi politika fokozatos kidolgozását. 2. A Nyugat-európai Unió 1997. július 22-i nyilatkozata a végrehajtandó intézkedéscsomag és az adott esetnek megfelelően a fegyverkezés területén megvalósítandó együttműködés elemei között az európai fegyverke- zési együttműködést elősegítő Nyugat-európai Fegy- verkezési Csoport keretén belül intézkedéseket tartal- maz az európai fegyverkezési piac racionalizálására és egy Európai Fegyverkezési Ügynökség létrehozására. 3. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió tudomá- sul veszi, hogy az intézkedésekkel kapcsolatosan az Európai Unió és a Nyugat-európai Fegyverkezési Cso- port között megállapodás jött létre. Az áttekinthe- tőség biztosításának és az Európai Unió és a Nyugat- európai Fegyverkezési Csoport szervezeteiben végzett munka hatékonyságának a javítása érdekében ezen intézkedések előírják, hogy rendszeresebbé kell tenni az információk tájékoztató jellegű cseréjét – a tájékoz- tató jelleg megváltoztatása nélkül – az alábbiak alkal- mazásán keresztül: – a Nyugat-európai Fegyverkezési Csoport elnöksé- gének és az Európai Unió elnökségének (az euró- pai fegyverzetpolitikai ad hoc munkacsoport elnöke vagy képviselője), valamint az Európai Bizottságnak (vonatkozó feladatkörüknek megfe- lelően) összekötőkként és fő kommunikációs csa- tornákként történő elismerése, amelyeket az Euró- pai Unió Tanácsának Főtitkársága és a Nyugat- európai Fegyverkezési Csoport Fegyverkezési Tikársága közötti kapcsolatok támogatnak, 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 83 – kölcsönös érdeklődésre számot tartó aktuális munkákkal kapcsolatos időszakos tájékoztatás nyújtása: – a Nyugat-európai Fegyverkezési Csoport szak- csoportjai számára a nemzeti fegyverzeti igaz- gatók által az Európai Unió elnöksége és az Európai Bizottság által (vonatkozó feladatkö- rüknek megfelelően), – az európai fegyverzetpolitikai ad hoc munka- csoport számára a Nyugat-európai Fegyverke- zési Csoport elnöksége által, akit szükség sze- rint az illetékes Nyugat-európai Fegyverkezési Csoport szakcsoportjai támogatnak, egy európai információcseréhez – rendszeres információcsere az európai fegyverzet- politikai ad hoc munkacsoportban folytatott tevé- fegyverzetpolitika kenységekről, amely kidolgozásáról, a Nyugat-európai Fegyverkezési Csoport nyújt támogatást a munkaokmányok cseréjével és (vonatkozó feladatkörüknek megfelelően) az Euró- pai Unió elnöksége és az Európai Bizottság és a Nyugat-európai Fegyverkezési Csoport elnöksége között folytatott tárgyalásokkal. A kicserélésre kerülő okmányokat az Európai Unió és a Nyugat- európai Fegyverkezési Csoport megfelelő bizton- sági intézkedéseinek eljárása szerint kezelik, – olyan esetekben, amikor az európai fegyverzetpo- litikai ad hoc munkacsoport és a Nyugat-európai Fegyverkezési Csoport tájékoztató jellegű közös ülések megtartásáról állapodik meg a munkájukat érintő témakörök megvitatása céljából, – az Európai Unió és a Nyugat-európai Fegyverke- zési Csoport közötti minden egyéb együttműkö- dést célzó intézkedés, amelyről az európai fegyver- kezési céljából megállapodás születhet. együttműködés erősítése 4. Szükséges esetekben a fegyverkezéssel kapcsolatos kérdések megvitatására az Európai Unió és a Nyugat- európai Unió által a védelmi szempontokkal kapcso- latosan végzett munka keretében is sor kerülhet. G. Az Európai Bizottsággal történő együttműködés biztosítása 1. Az Európai Unióról szóló szerződés alapján az Euró- pai Bizottságot teljes mértékben be kell vonni a közös eljárási módozatait kül- és biztonságpolitika keretében végzett munkába. A Nyugat-európai Unió és a Bizottság közötti együtt- működés IV. melléklet tartalmazza. Az együttműködési módozatok többek között kiterjednek az információcserére, az írásos anyagok cseréjére, az egymás ülésein történő kölcsö- nös részvételre, az ülésrendekre és a személyzetcse- rékre. a 2. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió megálla- podik abban, hogy az Európai Bizottság és a Nyugat- európai Unió között pénzügyi megállapodás készül az Európai Unió határozatai és a Nyugat-európai Unió részvételét igénylő intézkedések gyakorlati és gyors végrehajtásának elősegítése céljából – 17. cikk rendel- kezései alapján – az Európai Unió általános költség- vetésének vonatkozó költségsoraiból történő finanszí- rozással. 3. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió megálla- podik abban, hogy olyan esetekben, amikor a Közös- ség intézkedései és a Nyugat-európai Unió tevékeny- ségei egymást kiegészítő jellegűek, az Európai Bizottság és a Nyugat-európai Unió között informá- ciócserére és interakciókra kerülhet sor. H. Biztonsági intézkedések 1. Az Európai Unió Tanácsának főtitkára és a Nyugat- európai Unió főtitkára levélváltás formájában megál- lapodott az egyik szervezet által a másik szervezet számára küldött minősített információk kezeléséről (lásd az V. mellékletben). E levélváltás biztosítja az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti kap- csolatok – az Európai Unióról szóló szerződés rendel- kezései szerinti – megfelelő működéséhez szükséges, a titkárságok közötti akadálymentes információcserét. 2. Az Európai Bizottság elnöke és a Nyugat-európai Unió főtitkára levélváltás formájában megállapodott az egyik szervezet által a másik szervezet számára kül- dött minősített információk kezeléséről (lásd a VI. mellékletben). E levélváltás biztosítja az Európai Bizottság és a Nyugat-európai Unió közötti kapcsola- tok – az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezé- sei szerinti – megfelelő működéséhez szükséges, az Európai Bizottság és a Nyugat-európai Unió Főtitkár- sága közötti akadálymentes információcserét. 3. A fenti intézkedések nem érintik a két szervezet közötti egyéb olyan információcserét, amely az Euró- pai Unióról szóló szerződés rendelkezéseinek végre- hajtásához szükséges, vagy amelyet az érintett szerve- zetek illetékes testületei szükségesnek tartanak. 84 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet A MELLÉKLETEK LISTÁJA I. melléklet Eljárási mód az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke (3) bekezdésének az alkalmazásához II. melléklet A Nyugat-európai Unió 1997. szeptember 12-i határozata az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió elnökségeinek betöltési sorrendjéről III. melléklet Együttműködés a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága között IV. melléklet A Nyugat-európai Unió és az Európai Bizottság közötti együttműködés V. melléklet Biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos levélváltás az Európai Unió Tanácsának főtitkára és a Nyugat-európai Unió főtitkára között VI. melléklet Biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos levélváltás az Európai Bizottság elnöke és a Nyugat-európai Unió főtitkára között 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 85 ELJÁRÁSI MÓD AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 17. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK AZ ALKALMAZÁSÁHOZ I. MELLÉKLET A. CÍM 1. A kialakulóban levő európai biztonsági szerkezetben a válsághelyzetek kezelésének kérdése nagy részben egynél több szervezet, különösen az Európai Unió, a Nyugat-európai Unió, a NATO, az EBESZ és az ENSZ egyidejű bevonását vonja maga után. Az Európai Unióról szóló szerződés által megvalósított és az Amszterdami Szerződés által megerősített, valamint a Nyugat-európai Unió és a NATO közötti intézményes együttműködést erősítő, az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti intézményes együttműködés lehetővé teszi a válsághelyzetek kezelésében egy átfogó európai megközelítés alkalmazását: – – – az Amszterdami Szerződés magában foglalja a petersbergi feladatokat, megállapítja, hogy az Európai Tanács iránymutatásra vonatkozó hatásköre a védelmi kihatású ügyekre terjed ki és célja az olyan ügyekre történő kiterjesztése, amelyekben az Európai Unió a Nyugat-európai Uniót veszi igénybe; a szerződés rendelkezései előírják továbbá az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti szorosabb intézményi együttműködést is, amelynek segítségével az Európai Unió operatív feladatok végrehajtásához szükséges hatáskörre tesz szert – különösen a petersbergi feladatok vonatkozásában – és támogatja az Európai Uniót közös kül- és biztonságpolitikája védelmi szempontjainak kialakításában, a NATO szervezetén belüli – a madridi határozat (1) által is megerősített – európai biztonsági és védelmi identitás kiépítése lehetővé teszi, hogy ennek keretében az Atlanti Szövetség eszközei és erőforrásai igénybe vehetők legyenek. A Nyugat-európai Unió tovább erősíti kapcsolatait a NATO szervezetével, a Nyugat-európai Unió folyamatosan törekszik arra, hogy előmozdítsa az operatív képességeinek megerősítését célzó intézkedések megtételét az előzőekben említett első és második francia bekezdés rendelkezései vonatkozásában, valamint független műveletei végrehajtásában. 2. Ezen intézkedések az érintett intézmények kölcsönös megerősítését támogató szemlélet alkalmazását testesítik meg. Az intézkedések hatékonysága ugyanakkor az érintett szervezetek konzultációs és döntéshozatali eljárásainak jobb összehangolásától függ. Mivel a Nyugat-európai Unió és a NATO közötti együttműködés a Nyugat-európai Unió által irányított műveletekben magában foglalja a NATO eszközeinek és erőforrásainak igénybevételét – amellyel kapcsolatban tárgyalások folynak a Nyugat-európai Unió és a NATO között –, az Amszterdami Szerződésben elfogadott, az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti kapcsolatokban végrehajtott módosítások figyelembevételével az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közösen kidolgozta a mellékelt szervezési folyamatábrát az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió szervezetén belüli döntéshozatali folyamatokra vonatkozóan, valamint azon összekötők rendszerét bemutató szemléltető példájaként, amely összekötőkön keresztül válsághelyzetekben az Európai Unió igénybe veszi a Nyugat-európai Uniót az Európai Unió védelmi kihatásokkal rendelkező intézkedései – nevezetesen a petersbergi feladatok vonatkozásában meghozandó döntések – kidolgozása és végrehajtása céljából. Általánosan elterjedt az a nézet, hogy hasznos lenne e szervezési folyamatábra összeolvasztása az elvégzendő munka egy másik szakasza folyamán a Nyugat-európai Unió és a NATO közötti együttműködést bemutató szervezési folyamatábrával, amely az együttműködés módozatait szemlélteti olyan esetekben, amikor a Nyugat-európai Unió által irányított műveletek végrehajtásában igénybe veszik a NATO eszközeit és erőforrásait. A szervezési folyamatábra megvitatása az alábbi következtetéseket eredményezte. B. CÍM Általános szempontok 1. Az egyes válsághelyzetek sajátos jellemzői, valamint a nagyon gyors beavatkozás elősegítésének szükségessége miatt úgy tűnik, hogy nehéz feladat egy olyan szabványos eljárásrendszert kidolgozni, amely alkalmas arra, hogy összekösse a két szervezet döntéshozatali eljárását. 2. A mellékelt szervezési folyamatábra bemutatja az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti, a 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti együttműködés válsághelyzetek kezelésében alkalmazandó modelljét. A szervezési folyamatábra ugyan egyrészről csak szemléltető példa, másrészről azonban egy sajátos válsághelyzet kialakulásakor útmutatóként felhasználható az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti együttműködés összekötőinek megtervezéséhez. 3. Az Európai Unió a válsághelyzetek különféle szempontjainak kezeléséhez számos eljárással és eszközzel rendelkezik. A 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti válságkezelési műveletek teljes időtartama alatt az alkalmazott eljárások átfogó keretrendszeréért az Európai Unió a felelős. E teljes körű felelősségnek – amelyet az Amszterdami Szerződés még inkább megerősít – tükröződnie kell a válsághelyzetekben a két szervezet közötti együttműködés kibővítését célzó intézkedésekben. (1) Az Észak-atlanti Tanács 1997. július 8-án Madridban tartott ülésén részt vevő államfők és kormányfők által kinyilvánított Euro-atlanti Biztonsági és Együttműködési Nyilatkozat. 86 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet 4. A válsághelyzetekben alkalmazandó, az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti, a 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti együttműködés megköveteli a minősített információk cseréjét a két szervezet között, ami viszont azt a követelményt vonja maga után, hogy mindkét szervezetnek eleget kell tennie a vonatkozó biztonsági előírásoknak. A két szervezet főtitkára között kötött biztonsági megállapodás nagymértékben elősegíti a 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti együttműködés javítását az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió között. 5. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió polgári-katonai szerepkörök kérdését lényeges szempontként ítélték meg. jellegű feladatainak az ellátáshoz szükséges 1. fázis: Válsághelyzet kialakulása és a válsághelyzet értékelése 6. 7. 8. 9. Egy válsághelyzet kialakulásakor vagy azt megelőzően az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió jogosult saját kezdeményezésére és saját hatáskörének keretein belül megvizsgálni a válsághelyzet kialakulásának különféle szempontjait. Az Európai Unió rendelkezésére álló nagyobb terjedelmű intézkedési eszköztár tekintetében valószínű, hogy az Európai Unió a kialakuló válsághelyzet kiértékeléséhez és kezeléséhez sokkal átfogóbb jellegű értékelési és kezelési lehetőséggel rendelkezik. Ebben az eljárásban az Európai Unió csak a Nyugat-európai Unió katonapolitikai szakismereteire tart majd igényt, valamint a Nyugat-európai Unió rendelkezésére álló olyan katonai felszerelésekre, amelyek szükségesek a válsághelyzet figyelemmel kíséréséhez és értékeléséhez, továbbá arra, hogy a Nyugat-európai Unió dolgozza ki a válsághelyzet egész Európát érintő kezeléséhez szükséges katonai szempontokat. A Nyugat-európai Unió Tanácsa szintén kezdeményezheti a válsághelyzetek az Európai Unió Tanácsa által történő kiértékelését és saját hatáskörén belül az értékelési adatokról, valamint a lehetséges elintézési módokról tájékoztathatja az Európai Uniót. A Nyugat-európai Unió tagállamainak a Nyugat-európai Unió műveleteinek előkészítésében, megtervezésében és végrehajtásában történő részvételének szabályait a Nyugat-európai Unió vonatkozó dokumentumai írják elő. A Politikai Tervező és Korai Előrejelző Egység felállításakor – különösen a válsághelyzetek kialakulásának kezdetén – a két szervezet közötti együttműködés elősegítése érdekében gondoskodni kell a titkárságok között már meglévő kapcsolattartási pontokon túlmenően a Nyugat-európai Unió tervezési sejtjével és Helyzetelemző Központjával létesítendő kapcsolatok kiépítéséről is. jellegű helyzetértékelését alkalmazza, 10. Azt követően, hogy az Európai Unió Tanácsa és a Nyugat-európai Unió Tanácsa tudomást szerzett egy válsághelyzet kialakulásáról, a helyzet közös értékelése céljából működésbe kell hozni a Nyugat-európai Unió és az Európai Unió között a megfelelő mechanizmusokat. A legtöbb esetben a szokásos eljárásnak megfelel és értékes hozzájárulást jelent, ha a Nyugat-európai Unió az ilyen közösen végrehajtandó értékelésekben a saját katonai figyelembe véve egy esetleges művelet végrehajtásának kivitelezhetőségét az igényelt eszközök és a költségek vonatkozásában. Az Európai Unió a válsághelyzetről átfogó értékelést készít. E mechanizmusok tartalmazhatják munkacsoport szintű vagy indokolt esetekben magasabb szintű közös értekezletek megtartását, vagy egy mindkét szervezet képviselőiből szervezett ad hoc munkacsoport felállítását. Ad hoc értekezletek összehívására az elnökségek jogosultak. Mindkét elnökség feladata, hogy javaslatot tegyen az eljárás lefolytatásáért felelős munkacsoport számára. Abban az esetben, ha a két szervezeten belül további intézményi intézkedéseket nem hajtanák végre, jelenleg a feladatok ellátására a Nyugat-európai Unió Katonapolitikai Munkacsoportja és az Európai Unió Biztonsági Munkacsoportja a legalkalmasabb. 2. fázis: Döntés intézkedések meghozataláról és műveleti terv kidolgozása 11. Az Európai Unió felkérésére indokolt esetekben a Nyugat-európai Unió Tanácsa továbbítja az Európai Unió számára egy esetlegesen végrehajtásra kerülő művelet megvalósíthatóságával és lehetséges változataival kapcsolatos információkat. A Politikai Bizottság és az Állandó Képviselők Bizottsága elkészíti az Európai Unió Tanácsának a határozatát. Ebben a szakaszban a Nyugat-európai Unió Állandó Tanácsával megtartott közös értekezletek kifejezetten hasznosak lehetnek. Az Európai Tanács felkérhető olyan útmutató elkészítésére, amely biztosítja mind az Európai Unió, mind a Nyugat-európai Unió részéről a válsághelyzet kezelésében a következetesen összehangolt megközelítést. Mindkét szervezet illetékes testületei a kidolgozott útmutatóban előírt rendelkezések figyelembevételével tevékenykednek. Az Európai Unió Általános Ügyek Tanácsa elfogadja a határozatot, majd azt követően a vonatkozó katonai szempontok figyelembevételével a Nyugat-európai Unió Tanácsa is elfogadja a szükséges határozatokat. 12. A 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti határozatok pontossági fokának és a határozatok megszövegezésének a célkitűzések vonatkozásában egyértelműnek kell lennie, ugyanakkor nem kell részletesen tartalmaznia egy esetleges nyugat-európai uniós művelet végrehajtásának a módozatait. A legnagyobb fokú pontosság az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti együttműködés előkészítését és a kapcsolattartási pontok kijelölését megelőzően szükséges, ami a későbbiekben megkönnyíti a két szervezet közötti kapcsolattartást a művelet végrehajtása és sikeres befejezése során. A 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerint meghozott határozatban megfogalmazott célkitűzések pontos leírása szintén elősegíti egy esetleges művelet sikeres végrehajtását és befejezését. 13. A művelet végrehajtásának időtartamával kapcsolatosan megállapodás született arról, hogy az Európai Unió határozata felülvizsgálati rendelkezést és esetleg egy olyan célt is tartalmazhat, amelynek elérése a Nyugat-európai Unió által szolgáltatott katonai és műveleti felmérések eredményei, valamint a Nyugat-európai Unió tevékenységeinek végzésében a gyakorlatiasság és a rugalmasság fenntartására irányuló elvárások alapján a művelet végrehajtásának befejezését eredményezheti. 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 87 14. A két szervezet a 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései alapján az együttműködéssel kapcsolatos gyakorlati intézkedések egyéb területei vonatkozásában is köthet általánosságban megfogalmazott vagy eseti jelleggel alkalmazható megállapodásokat. végrehajtásában alkalmazandó intézkedések vonatkozásában a megállapodást a 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti határozat meghozatalát megelőzően vagy azt követően meg kell kötni. Előfordulhat, hogy az első szakasz céljaira kidolgozott munkamódszereket a második fázis végrehajtásához módosításokkal kell kiigazítani. adott művelet Egy 15. Mindkét szervezetnek megfelelő szinten egyértelműen ismernie kell a közöttük létesített „összekötőket”. A már meglevő intézkedések (az elnökségek, a titkárságok és az Európai Bizottság közötti kapcsolatok) nagy jelentőségűek, és azokat válsághelyzetek kezelésében teljes mértékben hasznosítani kell. Mindezeken túlmenően hasznos lehet minden egyes esetben ad hoc összekötők meghatározása, amelyek segítségével a 17. cikk (3) bekezdése rendelkezései szerinti különböző beavatkozások hajthatók végre az egyes szervezetek külső képviseletekkel és döntéshozatali eljárásokkal kapcsolatos szabályzataiban előírt rendelkezéseknek a figyelembevételével. Ilyen összekötők lehetnek a Nyugat-európai Unió Titkársága, a Nyugat-európai Unió Politikai Tervező és Korai Előrejelző Egysége, valamint az adott tevékenység jellegének megfelelőn az Európai Bizottság. Ezen intézkedések lehetővé teszik, hogy e közvetítő közegek felhatalmazással rendelkezzenek az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti kapcsolattartás összekötőiként történő szerepvállalásához. 3. fázis: Műveletek végrehajtása, figyelemmel kísérése és befejezése 16. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti átfogó információcsere és konzultáció fenntartása a műveletek végrehajtási szakaszának megkezdésétől kezdődően a befejezésig bezárólag kiemelt fontosságú feladat. Ezen információcserék lebonyolítási módozatait a két szervezet közötti megállapodás szerinti – a 2. fázisban már megfogalmazott – gyakorlati intézkedésekben rögzíteni kell. Az ilyen gyakorlati intézkedések összehangolási szintet tehetnek szükségessé, mind brüsszeli szinten (például szükség esetén az ad hoc munkacsoporton belül), mind pedig területi szinten. Az adott művelet jellegének megfelelően egy mindkét szervezet képviselői és a szervezetek által nyújtott hozzájárulások befogadására alkalmas központi parancsnokság állítható fel különösen humanitárius, nem katonai jellegű műveletek végrehajtása céljából. Más esetekben megfontolás tárgyát képezheti egy összekötői szerepet játszó vagy más különleges feladatokkal megbízott európai uniós képviselő delegálása a haderők parancsnokságába. A műveletek végrehajtásának sikerénél alapvető fontosságú szempont, hogy a feladatköröket egyértelműen kell meghatározni és fenn kell tartani az egységes parancsnokságot. Különösen azt az elvet kell betartani, hogy a műveleti parancsnok a Nyugat-európai Unió Állandó Tanácsának szintjéig egyetlen utasításlánc utasításait hajtsa végre. 17. A 17. cikk (3) bekezdése rendelkezési értelmében meghozott határozatban meghatározott minden, az átfogó politikai környezet nagyobb mértékű változtatásához az Európai Unió Tanácsának további határozata és a Nyugat-európai Unió Tanácsának további határozata szükséges. 18. A 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerint egy európai uniós határozat alapján kezdeményezett művelet végrehajtása nem folytatható tovább, mint azt az Európai Unió az adott esetnek megfelelően szükségesnek ítéli meg, és e célból igényt tart a Nyugat-európai Unió szolgáltatásaira; egy katonai művelet végrehajtása csak addig folytatható, amíg a végrehajtást a Nyugat-európai Unió katonai szempontok szerint megvalósíthatónak ítéli. A megkezdett művelet befejezésével kapcsolatos megfontolások megvitatásra előre megtervezett menetrend szerint vagy – új körülmények esetén – bármely fél kezdeményezésére sor kerülhet; az ilyen kezdeményezéseket az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió között megtartandó konzultációknak (és szükség esetén közös értekezleteknek) kell kísérniük, amelyeknek a műveletek befejezéséből származó előnyökről és feltételekről alkotott nézetazonosság elérésével kell zárulniuk. Míg a 17. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti intézkedések végrehajtásának befejezésével kapcsolatosan a döntés meghozatala az Európai Unió Tanácsának a feladata, a vonatkozó katonai művelet végrehajtásának befejezésével és az abból történő kivonulási stratégiai módozatokkal kapcsolatosan a döntést az Európai Unió Tanácsának határozatát követően a Nyugat-európai Unió hozza meg. 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 89 II. MELLÉKLET A NYUGAT-EURÓPAI UNIÓ 1997. SZEPTEMBER 22-I HATÁROZATA AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A NYUGAT-EURÓPAI UNIÓ ELNÖKSÉGEI BETÖLTÉSI SORRENDJÉNEK ÖSSZEHANGOLÁSÁRÓL A TANÁCS, emlékeztetve a Nyugat-európai Unió 1997. július 22-i miniszteri nyilatkozatára, különösen arra a határozatra, amely elrendeli, hogy az Amszterdami Szerződés 17. cikkével most már következetesen összhangban levő intézkedésekbe be kell építeni az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió elnökségeinek betöltése vonatkozásában megvalósítandó lehető legnagyobb mértékű összehangolás kérdését, tekintettel a német elnökségség által tett, a Q(97)177. számú dokumentumban szereplő javaslatra, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZ: 1. Olyan esetekben, amikor az Európai Unió elnökségét a módosított Brüsszeli Egyezmény egyik szerződő fele tölti be, ez a fél tölti be a Nyugat-európai Unió elnökségét is. 2. Minden egyéb esetben a Nyugat-európai Unió elnökségét a módosított Brüsszeli Egyezmény egy szerződő fele tölti be a Nyugat-európai Unió elnökségének betöltésével kapcsolatosan az e dokumentumban előírt sorrend betartásával (az alábbiakban feltüntetett táblázat szerint). E sorrend alkalmazásában az előző 1. pont rendelkezései értelmében a Nyugat-európai Unióban betöltött elnökséget nem kell figyelembe venni. 3. Az elnökség betöltésének új sorrendje 1999. január 1-jétől kezdődően hatályos. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió elnökségeinek sorrendje a Nyugat-európai Unió Tanácsának határozata alkalmazásában az 1998–2003. közötti időszakra A Nyugat-európai Unió elnökségének eredeti betöltési sorrendje Az Európai Unió elnökségének betöltési sorrendje A Nyugat-európai Unió elnökségének új betöltési sorrendje I/1998 Görögország II/1998 Görögország I/1999 Luxemburg II/1999 Hollandia I/2000 Portugália II/2000 Spanyolország I/2001 Egyesült Királyság II/2001 Belgium I/2002 Franciaország II/2002 Németország I/2003 Görögország II/2003 Olaszország Egyesült Királyság Ausztria Németország Finnország Portugália Franciaország Svédország Belgium Spanyolország Dánia Görögország Görögország Olaszország Németország Luxemburg Portugália Franciaország Hollandia Belgium Spanyolország Portugália Olaszország 90 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet III. MELLÉKLET EGYÜTTMŰKÖDÉS A NYUGAT-EURÓPAI UNIÓ FŐTITKÁRSÁGA ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSÁNAK FŐTITKÁRSÁGA KÖZÖTT 1. Információcsere A közös kül- és biztonságpolitika területén bekövetkező fejlemények vonatkozásában információcserét kell folytatni, különösen azokon a területeken, ahol a Nyugat-európai Unió szervezetét felkérhetik arra, hogy az Európai Unió védelmi kihatásokkal járó határozatait dolgozza ki és hajtsa végre, illetve ahol az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió egymást kiegészítő vagy egymáshoz hasonló jellegű tevékenységeket végez, továbbá a Nyugat-európai Unió egyéb tevékenységeinek a területén, beleértve az olyan területeken végrehajtandó műveletek megtervezését is, amelyekkel kapcsolatosan az Európai Unió intézkedések megtételét kérheti. A két érintett titkárság közötti összekötők folyamatosan, napi rendszerességgel biztosítják a két szervezet közötti kölcsönös információcsere fenntartását. Negyedévente egy alkalommal magas rangú tisztviselői szintű értekezletek megtartására kerül sor. Ezekről mindkét titkárság saját szervezetén belül jelentést tesz közzé. 2. Írásos anyagok cseréje Az írásos anyagok – a minősített anyagokat is beleértve – tartalmazzák mind a dokumentumokat, mind a COREU/WEUCOM-üzeneteket. A két szervezet általános érdeklődésre számot tartó témakörökkel kapcsolatos írásos anyagainak a rendszeres cseréjéhez gyakorlatias megoldást dolgoztak ki. 2. 1. Az írásos anyagok cseréjében érintett anyagok Az írásos anyagok, a minősített anyagokat is beleértve, tartalmazzák mind a dokumentumokat, mind a COREU/WEUCOM-üzeneteket. A különleges helyzetekben alkalmazandó rendelkezések érvényességét nem érintve, amelyek nem tartoznak az alábbi csoportok által kezelt írásos anyagok közé, és amelyek esetében különleges intézkedéseket kell kidolgozni, az írásos anyagok rendszeres cseréjét a 2. 1. 1. és 2. 1. 2. pont rendelkezései szerint kell végezni. 2. 1. 1. A N y u g a t - e u r ó p a i U n i ó F ő t i t k á r s á g a A Nyugat-európai Unió Főtitkársága rendszeres kapcsolattartás formájában kapja meg az alábbi testületek/csoportok írásos anyagait (a közös kül- és biztonságpolitika terén érintett pontokkal kapcsolatosan): Az Európai Unió testületei: – Európai Tanács, – Tanács, – – az Állandó Képviselők Tanácsa (a Nyugat-európai Unióval kapcsolatos ügyekben), Politikai Bizottság. Munkacsoportok: – Biztonság Munkacsoport, – Globális Leszerelési és Fegyverzetkorlátozási Munkacsoport, – Fegyverkezést Korlátozó Munkacsoport (vegyi, bakteriális és nukleáris fegyverzetek), – Hagyományos Fegyverek Exportjának Munkacsoportja, – – Egyesült Nemzetek Munkacsoport, EBESZ Munkacsoport, – Nyugat-balkáni Munkacsoport, – Közép-európai Munkacsoport, – Kelet-európai és Közép-ázsiai Munkacsoport, – Közel-Kelet/Öböl-országok Munkacsoport, – Mashrek/Maghreb országok, valamint Közel-Keleti Békefolyamat ad hoc Munkacsoport, – Afrika Munkacsoport, – Ázsia és Óceánia Munkacsoport, – Konzuli Ügyek Munkacsoport, – Közös Kül- és Biztonságpolitikai Tanácsadó Munkacsoport. 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 91 Politikai párbeszéd: – értekezletek megtartása olyan országokkal, amelyekkel a Nyugat-európai Unió rendszeres tárgyalási kapcsolatokat tart fenn. 2. 1. 2. A z E u r ó p a i U n i ó T a n á c s a F ő t i t k á r s á g á n a k a n y a g a i Az Európai Unió Tanácsa Főtitkársága rendszeres kapcsolattartás formájában kapja meg a Nyugat-európai Unió alábbi csoportjainak/testületeinek írásos anyagait: – Tanács (miniszteri és állandó), – Különleges Munkacsoport, – Tanács Munkacsoport, – Katonapolitikai Csoport, – Földközi-tengeri Térség Csoport, – Világűr Csoport, – minden olyan munkacsoport, amelyet a Tanács az Európai Unió Tanácsának az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének rendelkezései szerinti határozatainak a végrehajtásához hozott létre, – minden humanitárius feladatot ellátó és mentési műveletet végző munkacsoport, – Védelmi Képviselők Csoportja (az Európai Unió tevékenységeivel kapcsolatos ügyekben). (A fegyverkezés területén megvalósítandó intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás az F. cím alatt található. ) 2. 2. Eljárásokkal és gyakorlati végrehajtással kapcsolatos intézkedések Az írásos anyagok cseréje jelenleg az anyagok kézzel történő kézbesítése formájában történik az összekötőkön keresztül. A titkárság illetékes tisztségviselői között tárgyalások kezdődtek az írásos anyagok cseréjének technikai szempontjairól, az elektronikus úton történő továbbítás lehetőségeit is beleértve. A költségtényezők és biztonsággal kapcsolatos szempontok megfelelő figyelembevételével az elektronikus továbbítás lehetőségeit fogják kihasználni. A két titkárság képviselői hozzáféréssel fognak rendelkezni az olyan értekezleteken szétosztott vagy megvitatott kérdésekkel kapcsolatos információkhoz, amelyek egészén vagy bizonyos részén részt vettek. 2. 3. Írásos anyagok listáinak napra kész frissítése és kiegészítése A két titkárság figyelemmel kíséri az Európai Unió és Nyugat-európai Unió írásos anyagok cseréjében érintett testületeinek/csoportjainak listáit és saját szervezeteiken belül a döntéshozatali folyamatok részeként szükség esetén javaslatot tesznek a lista naprakésszé tételére és kiegészítésére. 3. Közös részvétel az Európai Unió Tanácsa és a Nyugat-európai Unió Tanácsa ülésein Az üléseken történő közös részvétel a munkacsoport-szintű értekezletek vonatkozásában alkalmazásra kerülő, valamint megfelelő témakört érintő pontok megvitatásával kapcsolatosan megtartandó nagyköveti vagy miniszteri szintű értekezletek vonatkozásában. Az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága és a Nyugat-európai Unió Tanácsának Főtitkársága szempontjából érdeklődésre számot tartó értekezlettípusok jórészt megegyeznek az írásos anyagok cseréjét ismertető témaköröket tárgyaló értekezletekkel. A közös részvétel engedélyezéséhez szükséges az érintett szervezet titkárságának a tájékoztatása és az elnökségei jóváhagyása a megfelelő szinten. Elsődlegesen a két titkárság és a két elnökség feladata, hogy biztosítsa az értekezleteken történő közös részvétel hatékonyságát. Megállapodás született arról, hogy a két titkárság szervezetének alábbi testületei/csoportjai számára engedélyezett az értekezleteken a közös részvétel. 3. 1. A Nyugat-európai Unió Főtitkársága Más munkacsoportok olyan értekezletein történő részvételi jogosultság sérelme nélkül, amelyeken a Nyugat-európai Unió munkájával kapcsolatos kérdéseket vitatják meg, a Nyugat-európai Unió Főtitkársága a (3) bekezdés rendelkezéseiben előírt megközelítés alapján az Európai Unió testületeinek/csoportjainak minden olyan értekezletén részt vehet, amely kifejezetten a közös részvétel céljaira alkalmas: 92 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet Az Európai Unió testületei: – Tanács, – az Állandó Képviselők Tanácsa (a Nyugat-európai Unióval kapcsolatos kül- és biztonságpolitikai ügyekben), – Politikai Bizottság. Munkacsoportok: – Biztonság Munkacsoport, – Globális Leszerelési és Fegyverzetkorlátozási Munkacsoport, – Fegyverkezést Korlátozó Munkacsoport (vegyi, bakteriális és nukleáris fegyverzetek), – Hagyományos Fegyverek Exportjának Munkacsoportja, – – Egyesült Nemzetek Munkacsoport, EBESZ Munkacsoport, – Nyugat-balkáni Munkacsoport, – a 2. 1. 1. pontban felsorolt egyéb munkacsoportok (a Nyugat-európai Unió tevékenységeivel kapcsolatos kérdésekben), – Konzuli Ügyek Munkacsoport, – Közös Kül- és Biztonságpolitikai Tanácsadó Munkacsoport. Az Európai Unió kihasznál minden lehetőséget, amely a Nyugat-európai Unió központjának magas rangú tisztviselői tanácsi szintnél alacsonyabb szintű, a közös kül- és biztonságpolitika témakörében tartandó más értekezleteken történő részvételéből adódik. A részvételi szabályok viszonossági alapon lehetőséget biztosítanak a felszólalásra is. 3. 2. Az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága Más munkacsoportok olyan értekezletein történő részvételi jogosultságát nem érintve, amelyeken az Európai Unió munkájával kapcsolatos kérdéseket vitatják meg, az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága a (3) Unió bekezdés testületeinek/csoportjainak minden olyan értekezletén részt vehet, amely kifejezetten a közös részvétel céljaira alkalmas: rendelkezéseiben meghatározott megközelítés Nyugat-európai alapján a – Tanács (miniszteri és állandó), – Különleges Munkacsoport, – Tanács Munkacsoport, – Katonapolitikai Csoport, – Földközi-tengeri Térség Csoport, – Világűr Csoport, – minden olyan munkacsoport, amelyet a Tanács az Európai Unió Tanácsának az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke rendelkezési szerinti határozatainak a végrehajtására hozott létre, – minden humanitárius feladatot ellátó és mentési műveletet végző munkacsoport, – Védelmi Képviselők Csoportja (az Európai Unió tevékenységeivel kapcsolatos ügyekben). (A fegyverkezés területén megvalósítandó intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás az F. cím alatt található. ) 4. Ülésrend Az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának és a Nyugat-európai Unió Főtitkárságának képviselői az értekezleteken a saját szervezetük elnökségének hivatala által delegált képviselőkből álló küldöttségben foglalnak helyet. Az ilyen képviselők felkérhetők, illetve saját maguk felajánlhatják, hogy a tárgyalásokhoz az elnökségük irodája által delegált küldöttségükön keresztül felszólalással járulnak hozzá. 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 93 5. Az értekezleteken történő részvétel Szorgalmazni fogják, hogy a Nyugat-európai Unió főtitkára és az Európai Unió Tanácsának főtitkára/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője vegyen részt a tanácsok miniszteri szintű olyan értekezletein, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezései szerinti, az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió közötti együttműködés kérdéseit vitatják meg. 6. Az értekezletek időpontjainak és helyszíneinek összehangolása A két szervezet elnökségi és titkársági szinten minden lehetséges esetben előzetesen konzultációkat folytat a miniszteri szintű vagy munkacsoport szintű értekezletek megtartása előtt abból a célból, hogy az értekezletek időpontjainak és helyszíneinek összehangolása a lehető legnagyobb mértékben biztosított legyen. A elnökségek és a két titkárság, valamint a soron következő elnökségek közötti rendszeres tárgyalások megtartásának a közelmúltban bevezetett gyakorlata e cél elérésében hasznos megoldásnak bizonyult. Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió elnökségei szorgalmazzák, hogy az időpontokat összehangolják és az elnökségeket ennek elérésében a két szervezet titkársága támogatja. Mindezeken túlmenően az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió elnökségei célul tűzték ki az összehangoló értekezletek számának növelését, ami elvileg az érintett szervezetek elnökségei és titkárságai által havi gyakorisággal megtartandó értekezleteket eredményezhetné, egyéb kérdések mellett az összehangolt Európai Unió/Nyugat-európai Unió értekezletek, részvételek és dokumentumcserék lebonyolításának a biztosítása céljából. tájékoztató értekezletek tartásának, közös 7. A személyzet cseréje és kiküldése Különösen a két szervezet közös működési területein rövid képzési időszakokat követő személyzetcserék rendszeres alkalmazására kerül sor. A két szervezet titkársága megvizsgálja a személyzetcserék lebonyolíthatóságának átfogó szempontjait (pénzügyi, jogi stb. szempontokat) és arról saját szervezete számára jelentést készít, hogy ezzel elősegítse a személyzetcserék alkalmazásának a lehető legrövidebb időn belül történő bevezetését. 8. Biztonsági szempontok A két szervezet titkársága törekedni fog a fentiekben említett intézkedések további bővítésére, ami a Nyugat-európai Unió főtitkára és az Európai Unió Tanácsának főtitkára közötti 1999. április 15-i levélváltás (lásd az V. mellékletet) tartalmának ismeretében lehetséges. 9. Egyéb kérdések Az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió fontolóra veszi, hogy az általuk megtartásra kerülő minden szemináriumra és minden egyéb, eseti jelleggel megtartásra kerülő eseményre meghívja a Nyugat-európai Unió és az Európai Unió titkárságának a képviselőit. 94 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet A NYUGAT-EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS IV. MELLÉKLET Az alábbiakban ismertetett eljárási módok abból a célból kerültek kidolgozásra, hogy biztosítsák a Nyugat-európai Unió és az Európai Bizottság közötti – az utóbbinak az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezéseiben meghatározott, a közös kül- és biztonságpolitika vonatkozásában játszott szerepét tükröző – együttműködést. Ezek az eljárási módok indokolt esetekben alkalmazhatók a Bizottság és a Nyugat-európai Unió közötti információcsere és a közös tevékenységek esetében is, amikor a Bizottság és a Nyugat-európai Unió tevékenységei egymást kiegészítő jellegűek. 1. Rendszeres kapcsolattartás Azon magas szintű kapcsolatfelvételek sérelme nélkül, amelyeket egyrészről az Európai Bizottság, másrészről a Nyugat-európai Unió elnöksége és Főtitkársága között alkalmaznak, a két szervezet rendszeres időközönként értekezleteket tart a hatékony információcsere elősegítése és a szükséges konzultációk megtartásának biztosítása céljából. Ennek érdekében a Bizottság és a Nyugat-európai Unió Főtitkársága által meghatározott összekötők továbbra is biztosítják az információcserék lebonyolítását, és elősegítik a szükséges konzultációk megtartását. A további összehangolással kapcsolatos lehetőségek és elvárások áttekintése céljából a szervezetek operatív felsővezetői szintjén rendszeres időközönként munkaértekezleteket tartanak. 2. Információcsere A közös kül- és biztonságpolitika területén bekövetkező fejlemények vonatkozásában információcserét kell folytatni, különösen azokon a területeken, ahol a Nyugat-európai Unió szervezetét felkérhetik, hogy az Európai Unió védelmi kihatásokkal járó határozatait dolgozza ki és hajtsa végre, illetve ahol az Európai Unió és a Nyugat-európai Unió egymást kiegészítő vagy egymáshoz hasonló jellegű tevékenységeket végez, valamint a Nyugat-európai Unió egyéb tevékenységeinek területén, beleértve az olyan területeken végrehajtandó műveletek megtervezését is, amely területekkel kapcsolatosan az Európai Unió intézkedések megtételét rendeli el. Az Európai Bizottság és a Nyugat-európai Unió Főtitkársága közötti összekötők folyamatosan, napi rendszerességgel biztosítják a két szervezet közötti kölcsönös információcsere fenntartását. 3. Írásos anyagok cseréje Az írásos anyagok – a minősített anyagokat is beleértve – tartalmazzák mind a dokumentumokat, mind a WEUCOM-üzeneteket. A Nyugat-európai Unió Főtitkársága rendszeres kapcsolattartás formájában küldi meg az Európai Bizottság számára az írásos anyagokat az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezései által előírt feladatkörökkel kapcsolatosan, különösen a Nyugat-európai Unió következő testületei/csoportjai vonatkozásában: – Tanács (miniszteri és állandó), – Különleges Munkacsoport, – Tanács Munkacsoport, – Világűr Csoport, – Katonapolitikai Csoport, – Földközi-tengeri Térség Csoport, – minden olyan munkacsoport, amelyet a Tanács az Európai Unió Tanácsának az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke rendelkezési szerinti határozatainak a végrehajtására hozott létre, – minden humanitárius feladatot ellátó és mentési műveletet végző munkacsoport, – Védelmi Képviselők Csoportja (az Európai Unió tevékenységeivel kapcsolatos ügyekben). Az Európai Bizottság különösen olyan esetekben, amikor a Nyugat-európai Unió az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke rendelkezései szerint az Európai Unió határozatait hajtja végre, továbbítja a vonatkozó írásos anyagokat. Mindezeken túlmenően az Európai Bizottság a Nyugat-európai Unió Főtitkársága számára továbbítja a Nyugat-európai Unió érdeklődésére számot tartó ügyekkel kapcsolatos – a Tanács számára készített – javaslatokat, határozatokat, programokat, tanulmányokat és jelentéseket. Az írásos információk cseréje a DG I/A. keretén belüli összekötőkön és a Nyugat-európai Unió Főtitkárságán keresztül történik. A Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Bizottság figyelemmel kísérik a vonatkozó írásos anyagokat, és szükség esetén javaslatot tesznek azok naprakész frissítésére és kiegészítésére. A költségtényezők és a megfelelő biztonsági szempontok figyelembevételével bevezetik az írásos anyagok elektronikus úton történő cseréjét. 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 95 4. Az értekezleteken történő részvétel A Nyugat-európai Unió tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság képviselője részt vesz az Európai Unió elnökségi küldöttségében minden olyan esetben, amikor az értekezleteken az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezései szerint az Európai Bizottság hatáskörébe tartozó kérdéseket vitatnak meg. A következő testületek/csoportok értekezleteit kell a közös részvétel vonatkozásában különösen fontosnak tekinteni: – Tanács (miniszteri és állandó), – Különleges Munkacsoport, – Tanács Munkacsoport, – Katonapolitikai Munkacsoport, – Világűr Csoport, – Földközi-tengeri Térség Csoport, – Védelmi Képviselők Csoportja, – minden olyan munkacsoport, amelyet a Tanács az Európai Unió Tanácsának az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke rendelkezési szerint megfogalmazott kérései végrehajtásához hozott létre, – minden humanitárius feladatot ellátó és mentési műveletet végző munkacsoport. Az ilyen képviselők felkérhetők, illetve saját maguk ajánlatot tehetnek arra, hogy a tárgyalásokhoz elnökségük küldöttségén keresztül felszólalással járulnak hozzá. A Nyugat-európai Unió képviselői meghívást kaphatnak az Európai Bizottság értekezleteire, és felszólalásokkal hozzájárulhatnak a Bizottság alábbiakban tájékoztatásként feltüntetett csoportjainak a munkájában: – Volt Jugoszlávia Csoport, – Fegyverkezéspolitikai Csoport, – Taposóakna Csoport, – minden olyan csoport, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke rendelkezései szerinti hoztak létre. 5. Biztonsági szempontok A Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Bizottság törekedni fog a fentiekben említett intézkedések további bővítésére, ami a Nyugat-európai Unió főtitkára és az Európai Bizottság elnöke közötti 1999. április 15-i levélváltás (lásd az V. mellékletet) tartalmának ismeretében lehetséges. 6. Pénzügyi szempontok A Nyugat-európai Unió elnöksége és Főtitkársága, valamint az Európai Bizottság törekedni fog egy megfelelő finanszírozási program kidolgozására a Nyugat-európai és az Európai Bizottság részvételét igénylő olyan intézkedések gyakorlati és gyors végrehajtásának az elősegítése céljából, amelyek finanszírozása az Európai Közösségek általános költségvetésének vonatkozó költségsoraiból történik. 7. Személyzetek cseréje A Nyugat-európai Unió és az Európai Bizottság megvizsgálja a személyzetek rövid távú látogatásainak és cseréjének a lehetőségeit. A Nyugat-európai Unió elnöksége és Főtitkársága, valamint az Európai Bizottság megvizsgálja az eseti jellegű látogatások és személyzetcserék lebonyolításának minden lehetséges módját. 8. Együttműködés a humanitárius területeken A Nyugat-európai Unió a katonai vezérkar szoros bevonásával és az Európai Bizottsággal együttműködve bővíti az együttműködést az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke rendelkezései szerint az Európai Unió által a humanitárius területek vonatkozásában meghozott határozatok gyors kidolgozásának és végrehajtásának elősegítése céljából. 9. Egyéb kérdések A Nyugat-európai Unió Főtitkárságát és az Európai Bizottságot fel kell kérni arra, hogy a fegyverkezési és világűr-programokban bekövetkezett fejlemények figyelembevételével tárják fel a szorosabb együttműködés további lehetséges területeit. A Nyugat-európai Unió Főtitkársága elviekben hozzájárul, hogy az Európai Bizottság érintett képviselői a szemináriumokra és minden egyéb, eseti jelleggel megtartásra kerülő eseményre meghívást kapjanak. Ezen eljárási módokat folyamatosan felülvizsgálják és a jövőbeli fejlemények és tapasztalatok tükrében azokon módosításokat hajtanak végre. 96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet V. MELLÉKLET BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS LEVÉLVÁLTÁS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSÁNAK FŐTITKÁRA ÉS A NYUGAT-EURÓPAI UNIÓ FŐTITKÁRA KÖZÖTT José Cutileiro úr a Nyugat-európai Unió főtitkára Rue de la Régence 41000 Brüsszel Tisztelt Uram, Brüsszel, 1999. április 15. Amint Önnek arról a tudomása van, a Nyugat-európai Unió és a Maastrichti és az Amszterdami Szerződés értelmében létrehozott Európai Unió közötti együttműködési megállapodás, valamint a Nyugat-európai Unióról szóló 1991. december 10-i és 1997. július 22-i nyilatkozatok megkövetelik a bizalmas jellegű és/vagy különleges természetű információk cseréjét a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága között, amely információk és anyagok minősített információkként és anyagokként ismeretesek. Ezért megfelelő biztonsági intézkedések alkalmazása szükséges annak elérése érdekében, hogy a két szervezet által alkalmazott biztonsági minősítések és rendelkezések tiszteletben tartása a minősített információk és anyagok kezelése vonatkozásában biztosított legyen. Ezért indokolt, hogy az előzőekben említett minősített információk és anyagok cseréjével kapcsolatos szabályokban megállapodjunk, és vállaljuk, hogy saját szervezetünkön belül gondoskodunk azok megfelelő alkalmazásáról. Ez alkalomból szeretnék emlékeztetni az alábbiakra, és felhívni azokra a figyelmét: a) az írásos anyagoknak a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Unió Főtitkársága közötti cseréjéhez gyakorlati intézkedéseket dolgoztunk ki (a Tanács 11625/96. számú dokumentuma), amelyek felülvizsgálata és naprakésszé tétele jelenleg folyamatban van; b) Az Európai Unió Tanácsa a Nyugat-európai Unió számára küldött hivatalos dokumentumok továbbításával kapcsolatos határozatot hozott (a Tanács 7026/96. számú dokumentuma); c) a Tanács 1998. április 27-i határozata előírja azon eljárásokat, amelyek alkalmazásával a Tanács Főtitkárságának tisztviselői és alkalmazottai hozzáférhetnek a Tanács birtokában levő minősített információkhoz; d) a Tanács Főtitkársága vonatkozásában alkalmazott minősített információk védelmét biztosító intézkedéseket a Tanács Főtitkársága 24/95. számú határozata írja elő; e) ismerem a Nyugat-európai Unió biztonsági szabályzatában (RS 100) előírt szabályokat, intézkedéseket és eljárásokat, amelyek célja a Nyugat-európai Unió minősített információinak megőrzése és védelme; f) megemlítem, hogy a Nyugat-európai Unió biztonsági megállapodást kötött a Nyugat-európai Unió tagállamaival és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetével. A fentiekben ismertetett körülmények ismeretében: – – – egyetértek a minősített információk és anyagok cseréjével kapcsolatosan előírt, e levélhez mellékelt biztonsági szabályok alkalmazásával, vállalom azok alkalmazásának biztosítását az Európai Unió Tanácsának szervezetén belül, egyetértek azzal, hogy ezeknek a szóban forgó biztonsági szabályoknak a bevezetését felülvizsgálat alatt kell tartani. 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 97 Kérem, hogy amennyiben a fentiekben említett intézkedések a Nyugat-európai Unió Főtitkársága számára elfogadhatók, azt egy, a címemre küldött levéllel igazolja vissza. Melléklet Tisztelettel, Jürgen TRUMPF 98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet Jürgen Trumpf úr az Európai Unió Tanácsának főtitkára Rue de la Loi 175 1048 Brüsszel Brüsszel, 1999. április 15. Tisztelt Uram, Igazolom 1999. április 15-én kelt levelének kézhezvételét, amelyben Ön többek között a következőket közli: – a Nyugat-európai Unió és a Maastrichti és az Amszterdami Szerződés értelmében létrehozott Európai Unió közötti együttműködési megállapodás, valamint a Nyugat-európai Unióról szóló 1991. december 10-i és 1997. július 22-i nyilatkozatok megkövetelik a bizalmas jellegű és/vagy különleges természetű információk cseréjét a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága között, amely információk és anyagok minősített információkként és anyagokként ismeretesek, – megfelelő biztonsági intézkedések alkalmazása szükséges annak elérése érdekében, hogy a két szervezet által alkalmazott biztonsági minősítések és rendelkezések tiszteletben tartása a minősített információk és anyagok kezelése vonatkozásában biztosított legyen, – indokolt, hogy az előzőekben említett minősített ezért információk és anyagok cseréjével kapcsolatos szabályokban megállapodjunk és vállaljuk, hogy saját szervezetünkön belül gondoskodunk azok megfelelő alkalmazásáról. Az Ön fentiekben szereplő megfontolásaival teljes mértékben egyetértek. A magam részéről felidézem és megerősítem az alábbiakat: a) az írásos anyagoknak a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Unió Főtitkársága közötti cseréjéhez gyakorlati intézkedéseket dolgoztunk ki [CM(96) 22], amelyek felülvizsgálata és naprakész frissítése jelenleg folyamatban van; b) A Nyugat-európai Unió Tanácsa határozatot hozott a Nyugat-európai Unió dokumentumainak az Európai Unió számára történő továbbítását biztosító tisztviselő személye vonatkozásában [CM(96) 24, felülvizsgált változat]; c) a Nyugat-európai Unió biztonsági szabályzatát az RS 100. számú dokumentum írja elő; d) a Nyugat-európai Unió biztonsági megállapodást kötött a Nyugat-európai Unió tagállamaival és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetével; e) ismerem az Európai Unió Tanácsának 1998. április 27-i határozatában előírt szabályokat, intézkedéseket és eljárásokat (azon eljárások vonatkozásában, amelyek alkalmazásával a Főtitkárság és a Tanács tisztviselői és alkalmazottai számára engedélyezhető a hozzáférés a Tanács birtokában levő minősített információkhoz és anyagokhoz), valamint a Tanács Főtitkára 24/95. számú határozatát a Tanács Főtitkársága által az Európai Unió minősített információinak megőrzése és védelme céljából alkalmazandó információvédelmi intézkedésekről. A fenti körülmények ismeretében: – egyetértek a minősített információk és anyagok cseréjével kapcsolatosan előírt, e levélhez mellékelt biztonsági szabályok alkalmazásával, – vállalom azok alkalmazásának biztosítását az Nyugat-európai Unió szervezetén belül, – egyetértek azzal, hogy ezeknek a szóban forgó biztonsági szabályoknak a bevezetését felülvizsgálat alatt kell tartani. 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 99 E levélben megerősítem, hogy a fentiekben említett intézkedések a Nyugat-európai Unió Főtitkársága számára elfogadhatók. Melléklet Tisztelettel, José CUTILEIRO 100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet Melléklet az V. melléklethez A minősített információk és anyagok a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága közötti cseréjét szabályozó biztonsági szabályok 1. A Európai Unió Tanácsának Főtitkársága és a Nyugat-európai Unió Főtitkársága, a továbbiakban: a felek kötelesek: a) a másik fél által átadott minősített információkat és anyagokat a rendelkezésre bocsátó fél minősített információk és anyagok védelmét biztosító hatályos intézkedéseinek megfelelően megőrizni és megvédeni; b) a rendelkezésre bocsátó fél által a minősített információk és anyagok vonatkozásában a másik fél által kidolgozott biztonsági osztályozást fenntartani és az ilyen rendelkezésére bocsátott minősített információkat és anyagokat annak megfelelően megőrizni és megvédeni; c) az ilyen rendelkezésére bocsátott minősített információkat és anyagokat csak a rendelkezésre bocsátó Fél által meghatározott, illetve olyan célokra felhasználni, amelyek azoknak az információknak és anyagoknak a cseréjét szükségessé tették; d) a rendelkezésre bocsátó fél hozzájárulása nélkül az ilyen minősített információk és anyagok kívülálló felek tudomására hozatalától tartózkodni. 2. A felek főtitkárai: a) kötelesek intézkedésekkel gondoskodni arról, hogy a másik fél által alkalmazott vonatkozó rendelkezéseket betartják; b) a felek érintett Tanácsainak nevében és hatáskörében eljárva felelősek a kicserélésre kerülő minősített információk és anyagok védelmét szolgáló intézkedések megtételéért és betartásáért. 3. A felek kötelesek gondoskodni arról, hogy a felügyeletük alatt tevékenykedő olyan személyek vonatkozásában, akik hivatalos feladataik ellátása kapcsán hozzáférhetnek e minősített információkhoz és anyagokhoz, hogy a számukra a minősített információkhoz és anyagokhoz történő hozzáférés engedélyezését megelőzően a megfelelő vizsgálatot szempontok szerinti alkalmasságát megállapítsák, és megfelelő alapossággal tájékoztassák őket az információk és anyagok védelmével kapcsolatos feladataikról. lefolytassák, az ilyen személyek biztonsági 4. A felek kötelesek egymás számára a közös érdekeket szolgáló ügyekben kölcsönösen segítséget nyújtani. A felek kötelesek kölcsönösen a másik fél által átadásra kerülő minősített információk és anyagok megőrzése és védelme céljából bevezetett intézkedések és eljárások alkalmazásának betartását és hatékonyságát ellenőrzések lefolytatásával igazolni. 5. A felek mindegyike köteles megtenni a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a másik fél számára kockázatot jelentő módon a minősített információk és anyagok biztonságát veszélyeztető személyekkel szemben az érintett tagállam(ok) jogi eljárást kezdeményezhessen(ek). 6. A felek mindegyike jogosult a másik fél számára küldött írásos értesítéssel a minősített információk és anyagok cseréjét felfüggeszteni. Ilyen esetekben haladéktalanul tárgyalásokat kell kezdeményezni azon szükséges intézkedésekről, amelyeket a minősített információk és anyagok cseréjének helyreállítása céljából meg kell tenni. A minősített információkat és anyagokat azok cseréjének felfüggesztésétől vagy felmondásától függetlenül a rendelkezésre bocsátó fél biztonsági eljárásainak megfelelő módon minősített információkként és anyagokként kell kezelni. 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 101 VI. MELLÉKLET BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS LEVÉLVÁLTÁS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKE ÉS A NYUGAT-EURÓPAI UNIÓ FŐTITKÁRA KÖZÖTT Jacques Santer úr az Európai Bizottság elnöke Rue de la Loi 200 1049 Brüsszel Tisztelt Uram, Brüsszel, 1999. április 30. Amint Önnek arról a tudomása van, a Nyugat-európai Unió és a Maastrichti és az Amszterdami Szerződés értelmében létrehozott Európai Unió közötti együttműködési megállapodás, valamint a Nyugat-európai Unióról szóló 1991. december 10-i és 1997. július 22-i nyilatkozatok megkövetelik a bizalmas jellegű és/vagy különleges természetű információk cseréjét a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Bizottság között, amely információk és anyagok minősített információkként és anyagokként ismeretesek. Megfelelő biztonsági intézkedések alkalmazása szükséges annak elérése érdekében, hogy a két szervezet által alkalmazott biztonsági minősítések és rendelkezések tiszteletben tartása a minősített információk és anyagok kezelése vonatkozásában biztosított legyen. Ezért indokolt, hogy az előzőekben említett minősített információk és anyagok cseréjével kapcsolatos szabályokban megállapodjunk, és vállaljuk, hogy saját szervezetünkön belül gondoskodunk azok megfelelő alkalmazásáról. Ez alkalomból szeretnék emlékeztetni az alábbiakra, és azokra felhívni figyelmét: a) az írásos anyagok a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Bizottság közötti cseréjéhez gyakorlati intézkedéseket dolgoztunk ki [CM(96) 23], amelyek felülvizsgálata és naprakésszé tétele jelenleg folyamatban van; b) a Nyugat-európai Unió biztonsági szabályzatát az RS 100. számú dokumentum írja elő; c) a Nyugat-európai Unió biztonsági megállapodást kötött a Nyugat-európai Unió tagállamaival és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetével. Ismerem az Európai Bizottság február 25-i C(99)423. számú határozatában előírt szabályokat, intézkedéseket és eljárásokat (azon eljárások vonatkozásában, amelyek alkalmazásával az Európai Bizottság tisztviselői és alkalmazottai számára engedélyezhető a hozzáférés a Bizottság birtokában lévő minősített információkhoz és anyagokhoz), valamint a Bizottság 1994. november 30-i C(94)3282. számú határozatát az Európai Unió tevékenységeivel kapcsolatos minősített információk megőrzése és védelme céljából alkalmazandó információvédelmi intézkedésekről. Megemlítem, hogy a Nyugat-európai Unió minősített információinak és anyagainak megőrzése és védelme biztosításához az I. A. Főigazgatóság A. 1. részlegén belül megfelelő biztonsági intézkedéseket alkalmaznak, és kinyilvánítom készségemet arra vonatkozóan, hogy segítséget nyújtsak a Bizottság egyéb szakszolgálatai számára hasonló biztonsági intézkedések alkalmazásának a kidolgozásában. 102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet A fenti körülmények ismeretében: – – – egyetértek a minősített információk és anyagok cseréjével kapcsolatosan előírt, e levélhez mellékelt biztonsági szabályok alkalmazásával, vállalom azok alkalmazásának biztosítását a Nyugat-európai Unió szervezetén belül, egyetértek azzal, hogy ezeknek a szóban forgó biztonsági szabályoknak a bevezetését rendszeresen vizsgálni kell. Felkérem, hogy amennyiben a fenti intézkedések alkalmazása az Európai Bizottság számára elfogadható, azt egy, a címemre küldött levéllel igazolja vissza. Tisztelettel, Melléklet José CUTILEIRO 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 103 José Cutileiro úr a Nyugat-európai Unió főtitkára Rue de la Régence 1000 Brüsszel Brüsszel, 1999. április 30. Tisztelt Uram, Igazolom 1999. április 30-án kelt levelének kézhezvételét, amelyben Ön többek között a következőket közli: – a Nyugat-európai Unió és a Maastrichti és az Amszterdami Szerződés értelmében létrehozott Európai Unió közötti együttműködési megállapodás, valamint a Nyugat-európai Unióról szóló 1991. december 10-i és 1997. július 22-i nyilatkozatok megkövetelik a minősített és/vagy különleges természetű információk cseréjét a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Bizottság között, amely információk és anyagok minősített információkként és anyagokként ismeretesek, – megfelelő biztonsági intézkedések alkalmazása szükséges annak elérése érdekében, hogy a két szervezet által alkalmazott biztonsági minősítések és rendelkezések tiszteletben tartása a minősített információk és anyagok kezelése vonatkozásában biztosított legyen, – indokolt, hogy az előzőekben említett minősített ezért információk és anyagok cseréjével kapcsolatos szabályokban megállapodjunk, és vállaljuk, hogy saját szervezetünkön belül gondoskodunk azok megfelelő alkalmazásáról. Az Ön fentiekben hivatkozott megfontolásaival teljes mértékben egyetértek. A magam részéről felidézem és megerősítem az alábbiakat: a) az írásos anyagoknak a Nyugat-európai Unió és az Európai Bizottság közötti cseréjéhez gyakorlati intézkedéseket dolgoztunk ki (az Európai Unió Tanácsának 11625/96. számú dokumentuma); b) a Bizottság birtokában levő minősített információkhoz és anyagokhoz történő hozzáférést a Bizottság 1999. február 25-i, a Bizottság birtokában levő minősített információkhoz és anyagokhoz a Bizottság tisztviselői és alkalmazottai számára a hozzáférésének engedélyezéséről szóló C(99)423. számú határozata szabályozza; c) a Bizottság birtokában levő, az Európai Unió tevékenységeivel kapcsolatos minősített információk és anyagok elkészítésében vagy közlésében alkalmazott biztonsági intézkedéseket a Bizottság 1994. február 25-i C(94)3282. számú határozata szabályozza; d) ismerem a Nyugat-európai Unió minősített információinak és anyagainak megőrzését és védelmét célzó biztonsági szabályzatot tartalmazó RS 100. számú dokumentumot; e) tudomásom van arról, hogy a Nyugat-európai Unió biztonsági megállapodást kötött a Nyugat-európai Unió tagállamaival és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetével. Kijelentem, hogy a mellékelt szabályokkal összhangban levő biztonsági intézkedéseket a Nyugat-európai Unió minősített információinak és anyagainak átadása és megőrzése biztosításához az I. A. Főigazgatóság A. 1. részlegén belül megfelelő biztonsági intézkedéseket alkalmaznak, és egyetértek azzal, hogy meg kell vizsgálni ezeknek a biztonsági intézkedéseknek a Bizottság egyéb részlegeinél való bevezetése szükségességét. A fentiekben ismertetett körülmények ismeretében: – – – egyetértek a minősített információk és anyagok cseréjével kapcsolatosan előírt, e levélhez mellékelt biztonsági szabályok alkalmazásával, vállalom azok alkalmazásának biztosítását az Európai Bizottság szervezetén belül, egyetértek azzal, hogy ezeknek a szóban forgó biztonsági szabályoknak a bevezetését rendszeresen vizsgálni kell. 104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 18/1. kötet E levélben megerősítem, hogy a fentiekben említett intézkedések az Európai Bizottság számára elfogadhatók. Tisztelettel, Melléklet Jacques SANTER 18/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 105 Melléklet a VI. melléklethez A minősített információk és anyagok a Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Bizottság közötti cseréjét szabályozó biztonsági szabályok 1. A Nyugat-európai Unió Főtitkársága és az Európai Bizottság, a továbbiakban: a felek kötelesek: a) a másik fél által átadott minősített információkat és anyagokat az átadó fél minősített információk és anyagok védelmét biztosító hatályos intézkedéseinek megfelelően megőrizni és megvédeni; b) az átadó fél által a minősített információk és anyagok vonatkozásában a másik fél által kidolgozott biztonsági osztályozást kell megtartani, és az ilyen rendelkezésére bocsátott minősített információkat és anyagokat annak megfelelően kell őrizni és megvédeni; c) az ilyen átadott minősített információkat és anyagokat csak a rendelkezésre bocsátó fél által meghatározott, illetve olyan célokra lehet felhasználni, amelyek az információk és anyagok cseréjét szükségessé tették; d) a rendelkezésre bocsátó fél hozzájárulása nélkül az ilyen minősített információk és anyagok kívülálló felek tudomására hozatalától tartózkodni kell. 2. A Nyugat-európai Unió Főtitkára és az Európai Bizottság elnöke: a) köteles intézkedésekkel gondoskodni arról, hogy a felek által alkalmazott vonatkozó rendelkezéseket betartsák; b) a Nyugat-európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság nevében és hatáskörében eljárva felelősek a kicserélésre kerülő minősített információk és anyagok védelmét szolgáló intézkedések megtételéért és betartásáért. 3. A felek kötelesek gondoskodni arról, hogy a felügyeletük alatt tevékenykedő olyan személyek vonatkozásában, akik hivatalos feladataik ellátása kapcsán minősített információkhoz és anyagokhoz hozzáférhetnek, hogy számukra a minősített információkhoz és anyagokhoz történő hozzáférés engedélyezése előtt a megfelelő vizsgálatot lefolytassák, az ilyen személyek biztonsági szempontok szerinti alkalmasságát megállapítsák, és megfelelő alapossággal tájékoztassák őket az információk és anyagok védelmével kapcsolatos feladataikról. 4. A felek kötelesek egymás számára a közös érdekeket szolgáló ügyekben kölcsönösen segítséget nyújtani. A felek kötelesek kölcsönösen a másik fél által a kicserélésre kerülő minősített információk és anyagok megőrzése és védelme céljából bevezetett intézkedések és eljárások alkalmazásának betartását és hatékonyságát ellenőrzések lefolytatásával igazolni. 5. A felek mindegyike köteles megtenni a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a másik fél számára kockázatot jelentő módon a minősített információk és anyagok biztonságát veszélyeztető személyekkel szemben az érintett tagállam(ok) jogi eljárást kezdeményezhessen(ek). Ilyen esetekben haladéktalanul 6. A felek jogosultak a másik fél számára küldött írásos értesítéssel a minősített információk és anyagok cseréjét tárgyalásokat kell kezdeményezni azokról a szükséges felfüggeszteni. intézkedésekről, amelyeket a minősített információk és anyagok cseréjének helyreállítása céljából meg kell tenni. A minősített információkat és anyagokat azok cseréjének felfüggesztésétől vagy felmondásától függetlenül a rendelkezésre bocsátó fél biztonsági eljárásainak megfelelő módon minősített információkként és anyagokként kell kezelni


title: Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1026/1999 av den 10 maj 1999 om fastställelse av befogenheter och skyldigheter för kommissionens bemyndigade anställda vid kontroller av gemenskapens egna medel

eurovoc_concepts:
EU control
European Community
own resources
professional ethics
servant (EU)

formats: html pdf print

text: 20. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 126/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG, EURATOM) nr 1026/1999 av den 10 maj 1999 om fastst(cid:132)llelse av befogenheter och skyldigheter f(cid:148)r kommissionens bemyndi- gade anst(cid:132)llda vid kontroller av gemenskapens egna medel EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 209 i detta, med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska atomenergigemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 183 i detta, med beaktande av r(cid:134)dets beslut 94/728/EG, Euratom av den 31 oktober 1994 om systemet f(cid:148)r gemenskapernas egna medel (1), s(cid:132)rskilt artikel 8. 2 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (2), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (3), med beaktande av revisionsr(cid:132)ttens yttrande (4), och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) (2) f(cid:148)r I f(cid:148)rordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 165/74 av den 21 januari 1974 (5) fastst(cid:132)lls befogenheter och skyldigheter bemyndigade kommissionens av de inom ramen f(cid:148)r ut(cid:148)vandet anst(cid:132)llda kontroller som kr(cid:132)vs f(cid:148)r fastst(cid:132)llandet och tillhan- dah(cid:134)llandet av egna medel, med undantag f(cid:148)r medel d(cid:132)r kommissionen deltar i kontrollen. fr(cid:134)n merv(cid:132)rdesskatt, som h(cid:132)rr(cid:148)r r(cid:134)dets Enligt artikel 18. 1 i f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomf(cid:148)rande av beslut 88/376/EEG, Euratom om f(cid:148)r gemenskapens egna medel (6), skall systemet medlemsstaterna genomf(cid:148)ra kontroller och under- s(cid:148)kningar avseende fastst(cid:132)llandet och tillhandah(cid:134)l- landet av de egna medel som avses i artikel 2. 1 a och 2. 1 b i beslut 94/728/EG, Euratom. Enligt artikel 18. 2 i f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr 1552/ (1) EGT L 293, 12. 11. 1994, s. 9. (2) EGT C 95, 24. 3. 1997, s. 33 och EGT C 4, 8. 1. 1998, s. 5. (3) EGT C 304, 6. 10. 1997, s. 36. (4) EGT C 175, 9. 6. 1997, s. 1. (5) EGT L 20, 24. 1. 1974, s. 1. (6) EGT L 155, 7. 6. 1989, s. 1. F(cid:148)rordningen senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (Euratom, EG) nr 1355/96 (EGT L 175, 13. 7. 1996, s. 3). utf(cid:148)ra skall medlemsstaterna 89 ytterligare kontroller p(cid:134) motiverad beg(cid:132)ran av kommissionen och l(cid:134)ta kommissionen, p(cid:134) dess beg(cid:132)ran medverka vid samtliga de kontroller som genomf(cid:148)rs. Med st(cid:148)d av artikel 18. 3 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 f(cid:134)r kommissionen sj(cid:132)lv, med tj(cid:132)nstem(cid:132)n fr(cid:134)n den ber(cid:148)rda deltagande medlemsstaten, genomf(cid:148)ra kontroller p(cid:134) platsen. av (3) (4) (5) (6) r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG, Enligt artikel 11. 2 i Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen f(cid:148)r uppb(cid:148)rd av egna medel som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n merv(cid:132)rdeskatt (7) har till(cid:132)mpningen av (EEG, Euratom, f(cid:148)rordning EKSG) nr 165/74 utvidgats till att omfatta kontroll av egna medel som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n merv(cid:132)rdesskatt. Enligt artikel 19 i f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 fastst(cid:132)lls att kommissionen tillsammans med den ber(cid:148)rda medlemsstaten skall utf(cid:148)ra granskningar av egna medel som grundas p(cid:134) BNI. Av tydlighetssk(cid:132)l b(cid:148)r f(cid:148)rordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 165/74 upph(cid:132)vas, liksom (cid:132)ven artikel 11. 2 i f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 och best(cid:132)mmelser med avseende p(cid:134) befogenheter och skyldigheter f(cid:148)r bemyndigade anst(cid:132)llda f(cid:148)reskrivas, vilka best(cid:132)mmelser (cid:132)r till(cid:132)mpliga p(cid:134) samtliga egna medel, med beaktande av det specifika n(cid:132)r det g(cid:132)ller egna medel som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n merv(cid:132)rdesskatt och egna medel som grundas p(cid:134) BNI. Villkoren b(cid:148)r definieras f(cid:148)r det s(cid:132)tt p(cid:134) vilket de bemyndigade anst(cid:132)llda skall utf(cid:148)ra sina uppgifter och framf(cid:148)r allt b(cid:148)r regler uppr(cid:132)ttas som, n(cid:132)r det g(cid:132)ller sekretess och skydd f(cid:148)r personuppgifter, skall respekteras av samtliga gemenskapens tj(cid:132)nstem(cid:132)n och (cid:148)vriga anst(cid:132)llda, samt de uts(cid:132)nda nationella experterna. (7) EGT L 155, 7. 6. 1989, s. 9. L 126/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 5. 1999 (7) Det b(cid:148)r fastst(cid:132)llas att de uts(cid:132)nda nationella exper- terna handlar p(cid:134) kommissionens ansvar p(cid:134) samma villkor som dess tj(cid:132)nstem(cid:132)n och att den ber(cid:148)rda medlemsstaten f(cid:134)r l(cid:132)mna en vederb(cid:148)rligen moti- verad inv(cid:132)ndning mot att en uts(cid:132)nd nationell expert (cid:132)r n(cid:132)rvarande vid en kontroll. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Kommissionen skall a) medverka vid de av medlemsstaterna utf(cid:148)rda kontroller av egna medel, vilka kontroller avses i artikel 18. 2 f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr andra strecksatsen i 1552/89, b) genomf(cid:148)ra de kontroller p(cid:134) platsen av egna medel, vilka kontroller avses i artikel 18. 3 i f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr 1552/89, c) utf(cid:148)ra de kontroller av egna medel som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n merv(cid:132)rdesskatt, vilka kontroller avses i artikel 11 i f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, och d) genomf(cid:148)ra de granskningar av egna medel som grundas p(cid:134) BNI, med till(cid:132)mpning av artikel 19 i f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr 1552/89, och i dessa fall skall kommissionen f(cid:148)retr(cid:132)das av tj(cid:132)n- stem(cid:132)n eller (cid:148)vriga anst(cid:132)llda, nedan kallade ”bemyndigade anst(cid:132)llda”, som den s(cid:132)rskilt har bemyndigat f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l. Uts(cid:132)nda nationella experter som medlemsstaterna har st(cid:132)llt till kommissionens f(cid:148)rfogande f(cid:134)r delta i dessa kontroller. f(cid:148)rhandsgodk(cid:132)nnande beh(cid:148)riga myndigheter fr(cid:134)n den Med ett uttryckligt ber(cid:148)rda medlemsstatens f(cid:134)r kommissionen beg(cid:132)ra att anst(cid:132)llda fr(cid:134)n andra medlems- stater deltar som observat(cid:148)rer. Kommissionen skall se till att de anst(cid:132)llda som avses ovan uppfyller n(cid:148)dv(cid:132)ndiga villkor med avseende p(cid:134) teknisk kompetens, oavh(cid:132)ngighet och iakttagande av sekretess. Artikel 2 1. Medlemsstaterna och kommissionen skall bundet ha n(cid:148)dv(cid:132)ndiga kontakter kontroller som avses i artikel 1. regel- att utf(cid:148)ra de f(cid:148)r 2. F(cid:148)re varje kontrolluppdrag eller granskningsuppdrag p(cid:134) plats skall den ber(cid:148)rda medlemsstaten och kommis- sionen i god tid ha kontakter som syftar till att n(cid:132)rmare fastst(cid:132)lla villkoren. 3. De bemyndigade anst(cid:132)llda skall f(cid:148)r varje ingripande vara f(cid:148)rsedda med en skriftlig fullmakt som har utf(cid:132)rdats av kommissionen med fastst(cid:132)llande av namn och befatt- ning. F(cid:148)r de kontroller p(cid:134) platsen som avses i artikel 1 b skall detta bemyndigande (cid:134)tf(cid:148)ljas av ett dokument d(cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)let f(cid:148)r och syftet med granskningen anges. Artikel 3 1. De bemyndigade anst(cid:132)llda skall a) vid kontroller och granskningar p(cid:134) platsen upptr(cid:132)da i enlighet med de regler och den praxis som g(cid:132)ller f(cid:148)r tj(cid:132)nstem(cid:132)n i den ber(cid:148)rda medlemsstaten, b) iaktta sekretessbest(cid:132)mmelserna i enlighet med de villkor som fastst(cid:132)lls i artikel 5, c) ha beh(cid:148)righet att vid behov ha kontakter med de skatt- skyldiga endast inom ramen f(cid:148)r de kontroller som avses i artikel 1 a eller b och endast genom de beh(cid:148)- riga myndigheterna i de medlemsstater d(cid:132)r kontrol- lerna p(cid:134) platsen (cid:132)ger rum. 2. F(cid:148)rberedelse och ledning a) av de kontroller som avses i artikel 1 a skall s(cid:132)kerst(cid:132)llas b(cid:134)de n(cid:132)r det g(cid:132)ller hur arbetet organiseras och mer allm(cid:132)nt kontakterna med de avdelningar som ber(cid:148)rs av kontrollen, av den avdelning som utses av medlems- staten med till(cid:132)mpning av artikel 4. 1, b) av de granskningar p(cid:134) plats som avses i artikel 1 b skall s(cid:132)kerst(cid:132)llas av de bemyndigade anst(cid:132)llda. N(cid:132)r det g(cid:132)ller hur arbetet organiseras och kontakter med avdel- ningarna och vid eventuella kontakter med de skatt- skyldiga som ber(cid:148)rs av kontrollen, skall dessa anst(cid:132)llda f(cid:148)re varje kontroll p(cid:134) platsen ta l(cid:132)mpliga kontakter med de anst(cid:132)llda som har utsetts av den ber(cid:148)rda medlemsstaten i enlighet med artikel 4. 2, c) av de kontroller som avses i artikel 1 c respektive 1 d skall s(cid:132)kerst(cid:132)llas av de bemyndigade anst(cid:132)llda, som f(cid:148)r organisationen av arbetet skall uppr(cid:132)tta l(cid:132)mpliga kontakter med de beh(cid:148)riga myndigheterna i medlems- staterna. Artikel 4 1. Medlemsstaterna skall se till att de avdelningar och organ som ansvarar f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla, uppb(cid:132)ra och tillhan- dah(cid:134)lla egna medel samt de myndigheter som de har gett i uppgift att kontrollera detta, ger de bemyndigade f(cid:148)re- tr(cid:132)darna det st(cid:148)d de beh(cid:148)ver f(cid:148)r att de skall fullf(cid:148)lja sitt uppdrag. 2. Vid de kontroller p(cid:134) platsen som avses i artikel 1 b skall den ber(cid:148)rda medlemsstaten i god tid meddela kommissionen namn och befattning p(cid:134) de anst(cid:132)llda som den har utsett att delta i dessa kontroller och ge de bemyndigade anst(cid:132)llda det st(cid:148)d de beh(cid:148)ver f(cid:148)r att de skall fullf(cid:148)lja sitt uppdrag. 20. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 126/3 Artikel 5 1. De uppgifter som har l(cid:132)mnats ut eller erh(cid:134)llits enligt denna f(cid:148)rordning, i vilken form det vara m(cid:134)nde, omfattas av sekretessbest(cid:132)mmelser och av det skydd som ges likar- i den nationella lagstiftningen i den tade uppgifter medlemsstat d(cid:132)r de samlats in, och av motsvarande best(cid:132)mmelser som (cid:132)r till(cid:132)mpliga p(cid:134) gemenskapsinstitutio- nerna. Dessa uppgifter f(cid:134)r endast l(cid:132)mnas ut till s(cid:134)dana personer inom gemenskapens institutioner eller i medlemsstaterna som har r(cid:132)tt att f(cid:134) s(cid:134)dana uppgifter i tj(cid:132)nsten, och f(cid:134)r heller inte anv(cid:132)ndas i andra syften (cid:132)n de som avses i f(cid:148)rordningarna (EEG, Euratom) nr 1552/89 och (EEG, Euratom) nr 1553/89 om inte den medlemsstat d(cid:132)r de har samlats in i f(cid:148)rv(cid:132)g har l(cid:132)mnat sitt samtycke. 2. Denna artikel (cid:132)r till(cid:132)mplig p(cid:134) alla tj(cid:132)nstem(cid:132)n och (cid:148)vriga i gemenskapen uts(cid:132)nda nationella experter. anst(cid:132)llda 3. Kommissionen skall se till att de bemyndigade anst(cid:132)llda och de andra personer som handlar under dess ledning respekterar gemenskapsbest(cid:132)mmelser och de nationella best(cid:132)mmelserna om skydd av personuppgifter, och d(cid:134) fr(cid:132)mst de som avses i Europaparlamentets och r(cid:134)dets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd f(cid:148)r enskilda personer med avseende p(cid:134) behandling av personuppgifter och om det fria fl(cid:148)det av s(cid:134)dana uppgifter (1). Artikel 6 1. Den ber(cid:148)rda medlemsstaten skall inom tre m(cid:134)nader p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt meddelas resultatet av kontroller p(cid:134) platsen, och den skall l(cid:132)mna sina synpunkter inom tre m(cid:134)nader efter det att den har tagit emot meddelandet. Kommissionen kan dock inkomma med en vederb(cid:148)rligt motiverad beg(cid:132)ran om att den ber(cid:148)rda medlemsstaten skall l(cid:132)mna s(cid:132)rskilda synpunkter inom en m(cid:134)nad efter den dag resultatet av kontrollen togs emot. Medlemsstaten har r(cid:132)tt att inte tillm(cid:148)tesg(cid:134) denna beg(cid:132)ran genom ett meddelande som specificerar de sk(cid:132)l som hindrar den att tillm(cid:148)tesg(cid:134) kommissionens beg(cid:132)ran. 2. N(cid:132)r det f(cid:148)rfarande som avses i punkt 1 har avslutats skall resultaten och synpunkterna, liksom den samman- fattande rapporten inom ramen f(cid:148)r kontrollen av de egna medel som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n merv(cid:132)rdesskatt, meddelas de andra medlemsstaterna inom den r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n f(cid:148)r egna medel. Resultaten av kontrollerna av de egna medel som grundas p(cid:134) BNI skall dock meddelas de andra medlemsstaterna inom den BNI-kommitt(cid:130) som avses i artikel 6 i r(cid:134)dets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av ber(cid:132)kningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser (2). Artikel 7 F(cid:148)rordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 165/74 skall 1. upph(cid:132)vas. H(cid:132)nvisningar till den upph(cid:132)vda f(cid:148)rordningen skall l(cid:132)sas som h(cid:132)nvisningar till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. Artikel 11. 2 i f(cid:148)rordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 2. skall upph(cid:132)vas. Artikel 8 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 10 maj 1999. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar H. EICHEL Ordf(cid:148)rande (1) EGT L 281, 23. 11. 1995, s. 31. (2) EGT L 49, 21. 2. 1989, s. 26