title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1251/1999, 17. mai 1999, millega kehtestatakse teatavate põllukultuuride tootjatele toetussüsteem

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
oleaginous plant
producer organisation
regional aid
seed flax

formats: html pdf print

text: 322 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd 31999R1251 26. 6. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 160/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1251/1999, 17. mai 1999, millega kehtestatakse teatavate põllukultuuride tootjatele toetussüsteem EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37, tootmist kontrolli all hoida, samas on hindade suure- nenud konkurentsivõime võimaldanud siseturul tarbida oluliselt suuremaid teraviljakoguseid peamiselt looma- söödaks; võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) (5) 1992. aastal sisse seatud kava kohast jätkata, võttes siiski arvesse turgude arengusuundi kehtiva kava kohaldamisel omandatud kogemusi; toetust tuleks ja võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (3) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (4) võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust (5) ning arvestades, et: ühise põllumajanduspoliitika taotlus on saavutada asuta- mislepingu artiklis 33 nimetatud eesmärgid, võttes arvesse turuolukorda; tasakaalu tagamiseks seati nõukogu turu parema 30. juuni 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 1765/92, millega kehtestatakse teatavate põllukultuuride tootjatele toetussüsteem, (6) sisse uus toetuskava; pärast ühise põllumajanduspoliitika 1992. aasta reformi on turgude tasakaal oluliselt paranenud; (1) (2) (3) (4) (6) teatavatel rohusilo suhtes selle süsteemi kohaselt pindalatoetusi; tingimustel võivad liikmesriigid kohaldada (7) toetuskava reformimisel rahvusvahelisi kohustusi; tuleb arvesse võtta ühenduse (8) parim viis saavutada turu tasakaalu on ühtlustada ühen- duse teraviljahinnad maailmaturu hindadega ja näha ette põllukultuurist sõltumatud pindalatoetused; (9) turutingimused erinevad hetkel prognoositavatest, kui tuleks pindalatoetused uuesti üle vaadata; 1992. aastal teatavate põllukultuuride tootjatele sisse seatud toetussüsteemi kohane maa tootmisest kõrvalda- mine on lisaks sekkumishinna alandamisele aidanud (10) toetuskõlblik ala peaks piirduma ainult selle alaga, mis oli mõeldud põllukultuuride kasvatamiseks või mille tootmisest kõrvaldamist on varem riiklikult rahastatud; (1) EÜT C 170, 4. 6. 1998, lk 4. (2) Arvamus on esitatud 6. mail 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (3) EÜT C 284, 14. 9. 1998, lk 55. (4) EÜT C 93, 6. 4. 1999, lk 1. (5) EÜT C 401, 22. 12. 1998, lk 3. (6) EÜT L 181, 1. 7. 1992, lk 12. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 1624/98 (EÜT L 210, 28. 7. 1998, lk 3). (11) kui nende alade kogupindala, mille suhtes taotletakse toetust kava alusel, ületab baaskülvipinna, tuleks turu tasakaalu tagamiseks näha ette toetuskõlbliku ala vähen- damine talumajapidamise kohta; (12) (13) 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 323 liikmesriigid võivad kohaldada ühte või enamat siseriik- likku baaskülvipinda; on asjakohane, et liikmesriigid, kes kasutavad seda võimalust, peaksid saama jagada iga sise- riikliku baaskülvipinna osa-baaskülvipindadeks; kui sise- riiklik baaskülvipind on ületatud, peaks asjaomasel liik- mesriigil olema võimalik kohaldatavad meetmed täieli- kult või osaliselt koondada nendele aladele, kus on tähel- datud ületamist; (19) kõva nisu suhtes tuleks kehtestada erisüsteem, et tagada kõva nisu kasutavate tööstusharude varustamiseks piisav kõva nisu tootmistase, hoides samas eelarvelisi kulusid kontrolli all; see eesmärk saavutatakse iga asjaomase liik- mesriigi suhtes kõva nisu maksimaalse kasvatusalaga piirduva lisatoetuse kehtestamise teel; nende pindalade ületamise korral tuleks esitatavaid taotlusi kohandada; tuleks pindalatoetustes arvesse võtta ülesehituslikke erijooni, mis mõjutavad saagikust; objektiivsetel kritee- riumidel põhineva piirkonnajaotuskava peaksid koos- tama liikmesriigid; piirkonnajaotuskavades tuleks kind- laks määrata ühtsed keskmised saagid; need kavad peaksid olema teatava ajavahemiku jooksul igas piir- konnas saavutatud keskmiste saakide suhtes järjepidevad, võttes arvesse kõiki ülesehituslikke erinevusi tootmispiir- kondade vahel; nende kavade uurimiseks ühenduse tasandil tuleks ette näha erikord; (14) niisutatavate ja mitteniisutatavate alade saagikuse eritle- mist võib lubada tingimusel, et niisutatavate kultuuride suhtes kehtestatakse eraldi baaskülvipind ja et kogu baas- külvipinda ei suurendata; (15) mais erineb saagikuse poolest muudest teraviljadest, mistõttu võib olla põhjendatud erikohtlemine; (20) lisaks sellele on mõnes liikmesriigis kõva nisu tootmine tugevalt juurdunud väljaspool tavapäraseid tootmispiir- kondi; on soovitav säilitada nendes piirkondades teatav tootmistase eritoetuste andmise teel; (21) pindalatoetuste saamiseks peaksid tootjad kindlaksmää- ratud protsendi oma põllukultuuride kasvatusalast toot- misest kõrvaldama; tootmisest kõrvaldatud maad tuleks täidetakse teatavaid keskkonnaalaseid hooldada nii, et miinimumnõudeid; tootmisest kõrvaldatud alasid võiks kasutada ka toiduainetega mitte seotud otstarbel, tingi- musel et on võimalik rakendada tõhusaid kontrollisüs- teeme; (22) praeguses turuolukorras tuleks nõutavat maa tootmisest kõrvaldamise normi aastatel 2000–2006 vähendada 10 protsendini; seda protsenti tuleks tootmise ja turgude arengusuundi arvesse võttes täpsustada; (23) maa tootmisest kõrvaldamise kohustusega peaks kaas- nema asjakohane hüvitis; hüvitis peaks võrduma teravilja pindalatoetustega; (16) pindalatoetuste arvutamiseks tuleks põhisumma tonni kohta korrutada asjakohase piirkonna suhtes kindlaks- määratud teravilja keskmise saagiga; kui maisi ja muude teraviljade suhtes kehtestatakse erinevad saagikusmäärad, tuleks maisi suhtes kehtestada eraldi baaskülvipinnad; (24) selliste väiketootjate suhtes, kelle taotletavad pindalatoe- tused jäävad allapoole teatavat taset, ei tohiks maa toot- misest kõrvaldamise nõuet kehtestada; see tase tuleks kindlaks määrata; (17) tuleks suhtes kehtestada põllukultuuride ühtne põhisumma; põhisummasid tonni kohta tuleks suuren- dada, võttes arvesse teravilja sekkumishinna järkjärgulist vähendamist; suhtes tuleks kehtestada eritoetus, et säilitada nende võimet konkureerida teraviljaga; proteiinisisaldusega kultuuride (25) maa vabatahtliku tootmisest kõrvaldamise korral võib tootjatele täiendavate alade tootmisest kõrvaldamise eest liikmes- määrata maa tootmisest kõrvaldamise toetust; riigid peaksid kindlaks määrama maksimumpindala; (18) sekkumishinna lõpliku vähendamise korral suurenda- takse põhisummat sellesama hüvitismäära kohaldamise teel, mida kasutatakse turustusaastatel 2000/2001 ja 2001/2002; (26) pindalatoetust tuleks iga kasvatusala eest maksta kord aastas; alad, mida vahetult enne määrusega (EMÜ) nr 1765/92 kehtestatud kava jõustumist ei haritud, ei tohiks olla toetuskõlblikud; teatavate selliste eriolukor- dade arvessevõtmiseks, mille suhtes käesolev säte seab põhjendamatuid piiranguid, tuleks lubada teatavaid eran- deid, mille tegemist reguleerivad liikmesriigid; 324 (27) (28) ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd on vaja kehtestada teatavad tingimused pindalatoetuste taotlemiseks ja piiritleda toetuste maksmise aeg; tuleks kindlaks määrata maksekuupäevad, et tagada turustusaasta jooksul põllukultuuride ühtlane turusta- mine; 3. Liikmesriigid, kus mais ei ole tavapärane põllukultuur, võivad põllukultuuride pindalatoetusi kohaldada rohusilo suhtes nendelsamadel tingimustel, mida kohaldatakse põllukultuuride suhtes. (29) külvikuupäevad tuleks kohandada eri tootmispiirkondade looduslikele tingimustele; (30) (31) on vaja kehtestada üleminekukord, et kaotada alates turustusaastast sõltuvad toetused õliseemnete suhtes; mõned seda valdkonda käsitlevad sätted tuleb säilitada, võttes arvesse ühenduse rahvusvahelisi kohustusi; põllukultuurist 2002/2003 kulutusi, mida liikmesriigid kannavad käesoleva määruse tulenevate kohustuste täitmisel, peaks kohaldamisest rahastama ühendus kooskõlas ühise põllumajanduspolii- tika rahastamist käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/99 (1) artiklitega 1 ja 2; (32) on vaja ette näha üleminekumeetmed ja võimaldada komisjonil vajaduse korral võtta täiendavaid ülemineku- meetmeid; (33) põllukultuuride toetussüsteemi kohandused tuleks teha enne turustusaastat 2000/2001; (34) kehtiva toetuskava ja varasemate muudatuste käesolevaid kohandusi silmas pidades on selguse huvides vaja asen- dada määrus (EMÜ) nr 1765/92 uue määrusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK Artikkel 2 Ühenduse põllukultuuride tootjad võivad taotleda pindala- 1. toetust käesolevas määruses sätestatud tingimustel. Pindalatoetus määratakse kindlaks hektari kohta ja eritle- 2. takse piirkonniti. Pindalatoetust antakse ala eest, mis on mõeldud põllukultuuride kasvatamiseks või mis kuulub artikli 6 kohaselt tootmisest kõrvaldamisele ja mis ei ületa piirkondlikku baaskülvipinda. Viimane määratakse kindlaks piirkonna nende hektarite keskmi- sena, mis on mõeldud põllukultuuride kasvatamiseks või vaja- duse korral sööti jäetud kooskõlas riiklike rahastamiskavadega aastatel 1989, 1990 ja 1991. Käesolevas käsituses tähendab piirkond asjaomase liikmesriigi valikul kas liikmesriiki või piir- konda liikmesriigis. Pindalatoetust 3. ettevõttele kuuluvast maast saavad selle kohustuse täitmise eest hüvitist. taotlevad tootjad kohustuvad osa oma tootmisest kõrvaldama ja nad Artikkel 1 Käesoleva määrusega kehtestatakse põllukultuuride toot- 1. jate suhtes pindalatoetuste süsteem. 4. Kui selliste alade kogupindala, sealhulgas nimetatud kava kohaselt tootmisest kõrvaldatav maa, milliste suhtes taotletakse põllukultuuride toetuskava alusel toetust, ületab baaskülvipinna, vähendatakse toetuskõlblikku ala talupidaja kohta proportsio- naalselt kõikide käesoleva määruse alusel kõnealusele piirkon- nale kõnealusel turustusaastal antavate toetuste puhul. 2. Käesoleva määruse kohaldamisel: — algab turustusaasta 1. juulil ja lõpeb 30. juunil, — tähendavad “põllukultuurid” I lisas loetletuid. Selliste alade arvutamisel, mille suhtes taotletakse toetust, võetakse arvesse ka neid alasid, mille suhtes käesoleva määruse alusel toetust ei taotleta, kuid mida kasutatakse veiseliha- ja vasikalihaturu ühiskorraldust käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 (2) alusel toetuse taotlemi- seks. (1) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 103. (2) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 21. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 325 5. Kui liikmesriik kohaldab rohusilo suhtes põllukultuuride pindalatoetusi, määratletakse eraldi baaskülvipind. Kui teataval turustusaastal põllukultuuride või rohusilo baaskülvipinda ei turustusaastal saavutata, vastavatele baaskülvipindadele. lisatakse ülejäänud hektarid samal 6. Kui liikmesriik on otsustanud kehtestada ühe või enama siseriikliku baaskülvipinna, võib liikmesriik enda määratletud objektiivsete kriteeriumide kohaselt jagada iga siseriikliku baas- külvipinna osa-baaskülvipindadeks. Käesoleva lõike kohaldamisel käsitletakse “Secano” ja “Regadío” baaskülvipindu siseriiklike baaskülvipindadena. Juhul, kui Samuti võivad liikmesriigid kõnealustes piirkondades kehtes- tada eraldi baaskülvipinnad muude põllukultuuride kui maisi suhtes. turustusaastal maisi baaskülvi- pinda ei saavutata, lisatakse ülejäävad hektarid samal turus- tusaastal muude põllukultuuride kui maisi vastavatele baas- külvipindadele. teataval b) Kui maisi saagikus on sama suur või väiksem kui muudel teraviljadel, võib punkti a kohaselt ka maisi suhtes kehtes- liikmesriik tada eraldi baaskülvipinna. Sel otsustab muude põllukultuuride kui maisi suhtes kehtestada baaskülvipinna: ja kui juhul — kui maisi baaskülvipinda teataval turustusaastal ei saavu- turustusaastal tata, muude põllukultuuride vastavatele baaskülvipindadele, lisatakse ülejäävad hektarid samal Kui siseriiklik baaskülvipind ületatakse, võib asjaomane liikmes- riik objektiivsete kriteeriumide kohaselt koondada lõike 4 alusel kohaldatavad meetmed täielikult või osaliselt nendele osa-baas- külvipindadele, kus on täheldatud ületamist. — kui muude põllukultuuride kui maisi baaskülvipinda teataval turustusaastal ei saavutata, lisatakse ülejäävad hektarid samal turustusaastal maisi kõnealusele baaskül- vipinnale. Liikmesriigid, kes on otsustanud kasutada käesolevas lõikes ette- nähtud võimalusi, teatavad oma otsustest ja nende üksikasjali- kest rakenduseeskirjadest tootjatele ja komisjonile 15. septemb- riks. Nende baaskülvipindade ületamise korral kohaldatakse artikli 2 lõiget 4. Artikkel 3 3. Liikmesriigid võivad oma piirkonnajaotuskavades niisuta- tavale ja mitteniisutatavale maale määrata erineva saagikuse. Sel juhul kehtestavad liikmesriigid eraldi baaskülvipinna niisutata- vate põllukultuuride kasvatusalade suhtes. 1. Pindalatoetuste arvutamisel kasutatavate keskmiste saakide määramiseks koostab iga liikmesriik piirkonnajaotuskava, kus sätestatakse erinevate tootmispiirkondade kindlaksmääramiseks asjakohased objektiivsed kriteeriumid, et määratleda eristatavad, ühtlikud piirkonnad. Seda silmas pidades võtavad liikmesriigid oma piirkonnajaotus- kavade koostamisel asjakohaselt arvesse eriolukordi. Eelkõige võivad liikmesriigid kohandada keskmisi saake kooskõlas toot- mispiirkondadevaheliste ülesehituslike erinevustega. 2. Samuti võivad liikmesriigid oma piirkonnajaotuskavades maisi suhtes kohaldada muudest teraviljadest erinevat saagiko- gust. Niisutatav baaskülvipind on sama suur kui aastatel 1989–1991 põllukultuurisaakide saamiseks niisutatud alade keskmine, seal- hulgas määruse (EMÜ) 1765/92 artikli 3 lõike 1 neljanda lõigu viimase lause kohaselt tehtud suurendused. Portugalis suurenda- takse niisutatavat baaskülvipinda siiski järk-järgult kuni 60 000 hektari võrra nendel aladel, mille suhtes on kindlaks tehtud, et pärast investeerimist 1. augustit 1992. Selle suurenduse võib täielikult või osaliselt lisada artikli 3 lõikes 2 nimetatud niisutatavale maisi baaskülvi- pinnale. niisutussüsteemidesse alustatud on a) Kui maisi saagikus on suurem kui muudel teraviljadel, kehtestatakse maisi suhtes artikli 2 lõikes 2 nimetatud eraldi baaskülvipind, mis hõlmab liikmesriigi valikul ühte või enamat maisitootmispiirkonda. Niisutatava baaskülvipinna kindlaksmääramine ei tohi põhjus- tada asjaomase liikmesriigi kogubaaskülvipinna suurenemist. Niisutatava baaskülvipinna ületamise korral kohaldatakse artikli 2 lõiget 4. 326 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Kui niisutatavat baaskülvipinda teataval turustusaastal ei saavu- tata, lisatakse ülejäänud hektarid samal turustusaastal vastava- tele mitteniisutatavatele baaskülvipindadele. 4. Igal juhul tagab piirkonnajaotuskava, et võetakse arvesse asjaomase liikmesriigi keskmist saaki, mis on kindlaks määratud lõikes 5 nimetatud ajavahemiku suhtes ja kooskõlas kõnealuses lõikes nimetatud kriteeriumidega. Komisjon uurib liikmesriikide esitatavaid piirkonnajaotuskavu ja tagab, et iga kava põhineb asjakohastel, objektiivsetel kritee- riumidel ja et see on kättesaadavate varasemate andmete suhtes järjepidev. Komisjon võib jätta heaks kiitmata need kavad, mis eespool nimetatud asjakohastele kriteeriumidele, ei vasta eelkõige liikmesriigi keskmise saagi puhul. Sel juhul kohan- davad asjaomased liikmesriigid kavasid pärast komisjoniga nõupidamist. 5. Liikmesriik esitab iga tootmispiirkonna kohta üksikasjali- kud andmed kõnealuses piirkonnas viie aasta jooksul turundus- aastatel põllukultuuride kasvatusalade ja saakide kohta. Arvutatakse välja eraldi iga piir- konna keskmine teraviljasaak, jättes välja kõnealusel ajavahe- mikul suurima ja väikseima saagiga aasta. 1986/1987–1990/1991 toodetud Selle kohustuse võib siiski täita: — Portugali teraviljade puhul, esitades Portugali teravilja- ja riisituru ühiskorraldust reguleerivate üleminekumeetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 11. detsembri 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 3653/90 (1) kohaselt esitatud andmed, — viie uue Saksamaa esitades muudes Saksamaa liidumaades kohaldatavad põllukultuuride kesk- mised saagid, liidumaa puhul, — Itaalia ja Hispaania puhul, määrates võrdlussaagiks vastavalt 3,9 tonni ja 2,9 tonni hektarilt. Kui liikmesriik otsustab käsitleda: — maisi eraldi muudest teraviljadest, jaotatakse keskmine tera- ja muude teraviljade viljasaak, mida ei muudeta, maisi vahel, — niisutatavat maad eraldi mitteniisutatavast maast, jaotatakse vastav keskmine saak, mida ei muudeta, nende kahe rühma vahel. Liikmesriigid esitavad oma piirkonnajaotuskavad koos 6. kogu vajaliku põhjendava teabega komisjonile enne 1. augustit 1999. Selle kohustuse täitmiseks võivad liikmesriigid viidata komisjonile kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1765/92 esitatud piirkonnajaotuskavale. (1) EÜT L 362, 27. 12. 1990, lk 28. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1664/95 (EÜT L 158, 8. 7. 1995, lk 13). Asjaomane liikmesriik võib piirkonnajaotuskava muuta komis- joni taotlusel või kõnealuse liikmesriigi algatusel kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud menetlusega. Kui 7. liikmesriik lõike 1 kohaselt otsustab kehtestada sellised tootmispiirkonnad, mille piirid ei vasta piirkondlike baaskülvipindade omadele, saadab ta komisjonile nende toot- mispiirkondade toetustaotlusi ja saake käsitleva kokkuvõtte. Kui nendest andmetest selgub, et keskmine saak on ületatud liik- mesriigi puhul 1993. aasta piirkonnajaotuskava kohaldamise tulemusena või Austria, Soome ja Rootsi puhul 1995. aasta kava kohaldamise tulemusena või Itaalia ja Hispaania puhul on ületatud artikli 3 lõikes 5 määratud saak, vähendatakse kõiki kõnealuses liikmesriigis makstavaid toetusi proportsionaalselt täheldatud ületamisega. Seda sätet ei kohaldata siiski juhul, kui teravilja tonnides väljendatud kogus, mille suhtes taotlused esitati, ei ületa kogust, mis saadakse liikmesriigi kogubaaskülvi- pinna korrutamisel eespool nimetatud keskmise saagiga. Liikmesriigid võivad otsustada välja selgitada, kas mõnel baas- külvipinnal on keskmine saak ületatud. Sel juhul kohaldatakse käesoleva lõike sätteid iga asjakohase baaskülvipinna puhul maksmisele kuuluvate toetuste suhtes. Artikkel 4 Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, arvutatakse 1. pindalatoetus nii, et põhisumma tonni kohta korrutatakse piir- konnajaotuskavas kõnealuse piirkonna suhtes määratud kesk- mise teraviljasaagiga. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 327 2. Lõikes 1 nimetatud arvutuses kasutatakse keskmist teravil- jasaaki. Kui maisi käsitletakse eraldi, kasutatakse maisi puhul maisisaaki ning teravilja, õliseemnete ja linaseemnete puhul muude teraviljade kui maisi saaki. 3. Põhisummad määratakse kindlaks järgmiselt: proteiinisisaldusega kultuurid: — 72,50 EUR/t alates turustusaastast 2000/2001; teravili, rohusilo ja tootmisest kõrvaldatud maa: — 58,67 EUR/t turustusaastal 2000/2001, — 63,00 EUR/t alates turustusaastast 2001/2002; linaseeme: — 88,26 EUR/t turustusaastal 2000/2001, — 75,63 EUR/t turustusaastal 2001/2002, — 63,00 EUR/t alates turustusaastast 2002/2003; õliseeme: III Liikmesriigid võivad siiski lisas sätestatud normide piires jaotada kõnealuses lisas esitatud alad II lisas määratletud toot- mispiirkondade vahel või vajaduse korral artiklis 3 nimetatud tootmispiirkondade vahel vastavalt toodetud kõva nisu kogus- tele aastatel 1993–1997. Kui seejärel on teatavas tootmispiir- konnas nende alade kogupindala, mille suhtes taotletakse pind- alatoetuse lisatoetust, suurem kui vastav piirkondlik norm teatava turustusaasta jooksul, vähendatakse selles tootmispiir- konnas proportsionaalselt seda ala tootja kohta, mille suhtes võib maksta lisatoetust. Vähendus tehakse pärast seda, kui liik- mesriigi piires on alad nendes piirkondades, mis ei ole piir- kondlikke norme saavutanud, jaotatud nende piirkondade vahel, kus need normid on ületatud. Nendes piirkondades, kus kõva nisu tootmine on tugevalt juur- dunud, välja arvatud II lisas nimetatud piirkonnad, antakse eritoetust summas 138,90 eurot hektari kohta IV lisas sätes- tatud hektarinormide piires. — 63,00 EUR/t alates turustusaastast 2002/2003. Artikkel 6 Summat 63 EUR/t võib alates turustusaastast 2002/2003 suurendada, pidades silmas määruse (EMÜ) nr 1766/92 artikli 3 lõikes 4 sätestatud teravilja sekkumishinna lõplikku vähenda- mist. Selline pindalatoetuste suurendamine toimub proportsionaalselt sekkumishinna vähendamisega, mis on sama kui turustusaas- tatel 2000/2001 ja 2001/2002 kohaldatav. Soomes ja Rootsis põhja pool 62. paralleeli ja mõnedel 4. kus on võrreldavad ilmastikutingimused, mis lähialadel, muudavad põllumajandusliku tegevuse eriti raskeks, lisatakse teravilja ja õliseemne suhtes makstavatele pindalatoetustele 19 EUR/t, mis korrutatakse pindalatoetuse arvutamisel kasuta- tava saagiga. Artikkel 5 II lisas loetletud tavapärastes tootmispiirkondades kõva nisu kasvatamiseks mõeldud aladel makstakse lisaks pindalatoetusele lisatoetust summas 344,50 eurot hektari kohta III lisas kind- laksmääratud normide piires. 1. Iga pindalatoetust taotleva tootja maa tootmisest kõrval- damise kohustus määratakse kindlaks tootja põllukultuuride kasvatamiseks mõeldud ala, mille suhtes taotletakse toetust, ja käesoleva määruse kohaselt tootmisest kõrvaldatava ala suhtar- vuna. Maa kohustusliku tootmisest kõrvaldamise põhimääraks kehtes- tatakse 10 % alates turustusaastast 2000/2001 kuni turustusaas- tani 2006/2007. 2. Liikmesriigid kohaldavad asjakohaseid keskkonnaalaseid meetmeid, mis vastavad tootmisest kõrvaldatud maa eriolukor- rale. Tootmisest kõrvaldatud maad võib kasutada selliste toor- toodetakse ühenduses loomatoiduks, 3. materjalide tooteid, mis ei ole mõeldud eeskätt inim- või tingimusel et rakendatakse tõhusaid kontrollisüsteeme. valmistamiseks, millest Kui nende alade kogupindala, mille suhtes pindalatoetust taotle- takse, ületab turustusaasta jooksul eespool nimetatud normi, vähendatakse proportsionaalselt seda ala tootja kohta, mille suhtes võib maksta lisatoetust. Liikmesriikidel lubatakse maksta siseriiklikku toetust kuni 50 % ulatuses tootmiseks mõeldud mitmeaastaste kultuuride kasvatamise alustamisega seotud kuludest. tootmisest kõrvaldatud maal biomassi 328 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Kui niisutatava ja mitteniisutatava maa 4. suhtes on määratud erinev saagikus, kohaldatakse niisutamata maa toot- misest kõrvaldamise toetust. Portugali puhul võetakse toetustes arvesse määruse (EMÜ) nr 3653/90 alusel antavat toetust. Nendele aladele artiklis 4 nimetatud pindalatoetust siiski ei anta ja maapiirkondade (EÜ) nr 1257/1999 artikli 24 lõike 1 või artikli 31 lõike 1 teise ala- punkti alusel antav toetus ei ole suurem kui artikli 4 lõikes 3 nimetatud pindalatoetus maa tootmisest kõrvaldamise eest. käsitleva määruse arengut 5. Tootjatele võib anda maa tootmisest kõrvaldamise toetust vabatahtlikult tootmisest kõrvaldatud, kohustuslikku kõrvalda- mise normi ületava maa eest. Liikmesriigid lubavad talupidajatel tootmisest kõrvaldada vähemalt 10 % maast, mis on mõeldud põllukultuuride kasvatamiseks ja mille suhtes taotletakse toetust ja mis kõrvaldatakse tootmisest käesoleva määruse kohaselt. Liikmesriik võib määrata suuremad protsendimäärad, võttes arvesse eriolukordi ja tagades põllumaa piisava kasutamise. Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada käesolevas lõikes sätestatud kava uute taotlejate suhtes sellises piirkonnas, kus on pidev oht, et ületatakse piirkondlik baaskülvipind. 6. Maa tootmisest kõrvaldamise toetust võib anda mitmeks aastaks, kõige rohkem viieks. Artikkel 7 7. Tootjad, kes esitavad toetustaotluse ala suhtes, mis ei ole suurem kui 92 tonni teravilja toomiseks vajaminev ala, mis määratakse kindlaks asjakohase tootmispiirkonna keskmiste saakide põhjal, ei ole kohustatud maad tootmisest kõrvaldama. Nende tootjate suhtes kohaldatakse lõikeid 5 ja 6. Toetustaotlusi ei või teha maa suhtes, mis oli 31. detsembril 1991 pikaajalise kultuurkarjamaa, pikaajaliste kultuuride või metsa all või mida kasutati mittepõllumajanduslikel eesmär- kidel. 8. Alasid, mis: — on tootmisest kõrvaldatud põllumajanduse keskkonnameet- mete kohaselt (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Taga- tisfondist (EAGGF) maapiirkondade arendamiseks toetuste andmist ja teatavate määruste muutmist käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1257/1999 (1) artiklid 22–24) ja mida ei ole võetud kasutusse põllumajanduslikul ega muul kasusaamise eesmärgil, kui käesoleva määruse kohaselt on tootmisest kõrvaldatava maa puhul lubatud, või — on metsastatud metsastamisalaste meetmete kohaselt (määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikkel 31), pärast 28. juunit 1995 esitatud taotluse põhjal, võib pidada tootmisest kõrvaldatuks lõikes 1 nimetatud maa tootmisest kõrvaldamise nõude täitmiseks ja asjaomase liikmesriigi poolt majandi suhtes kehtestatava normi piires, ilma et see piiraks ar- tikli 7 kohaldamist. Selline norm kehtestatakse ainult niivõrd, kuivõrd see on vajalik, et vältida kõnealuse kavaga seotud eelar- vest ebaproportsionaalse summa koondumist vähestesse talu- majapidamistesse. (1) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 80. Liikmesriigid võivad edaspidi kindlaksmääratavatel tingimustel nendest sätetest kõrvale kalduda teatavatel eriasjaoludel, eriti ümberkorraldusprogrammidesse kuuluvate alade või selliste alade puhul, kus koos tavapärase külvikorraga mitmeaastaste lisas loetletud kultuure. Sel põllukultuuridega kasutatakse I et juhul kogu liikmesriigid meetmeid, vältida toetuskõlbliku põllumajandusmaa olulist suurenemist. Need meetmed võivad eelkõige hõlmata tasakaalustava meetmena varem toetuskõlblike alade tunnistamist toetuskõlbmatuks. võtavad Liikmesriigid võivad samuti kõrvale kalduda esimese lõigu säte- test riikliku sekkumise mõne vormiga seotud teatavatel eriasja- oludel, kui sellise sekkumise tulemusel kasvatab talupidaja oma tavapärase põllumajandustegevuse jätkamiseks põllukultuure ja kui kõnealune varem toetuskõlbmatuks tunnistatud maal sekkumine tähendab, et esialgselt toetuskõlblik maa lakkab olemast toetuskõlblik seetõttu, et toetuskõlblike alade kogu- hulka ei suurendata oluliselt. Peale selle võivad liikmesriigid teatavatel kahes eelmises lõigus reguleerimata juhtudel kalduda kõrvale esimesest lõigust, kui nad tõestavad komisjonile esitatavas kavas, et toetuskõlblike alade koguhulk jääb muutumatuks. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 329 Artikkel 8 Toetusi makstakse pärast 1. ja 31. jaanuari vahel. Kui kohaldatakse siiski artikli 6 lõiget 3, siis makstakse pindalatoetusi tootmisest kõrvaldatava maa eest 16. novembri ja 31. märtsi vahel. lõikust 16. novembri — artikli 7 kohaldamistingimusi; nendes tingimustes määra- takse kindlaks, millistel asjaoludel võib artikli 7 sätetest kõrvale kalduda, ja liikmesriikide kohustus esitada kavan- datud meetmed komisjonile kinnitamiseks, — otsusega 93/355/EMÜ (2) kinnitatud teatavaid õliseemneid järgimist, käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi mis on sõlmitud GATTi raames Euroopa Majandusühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel. Pindalatoetuse saamiseks lõpetab tootja külvi hiljemalt 2. asjakohasele lõikusele eelnevaks 31. maiks ja esitab taotluse hiljemalt 15. maiks. Sellesama menetluse kohaselt võib komisjon: Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tuletamaks taot- 3. lejatele meelde, et keskkonnaalaseid õigusakte tuleb järgida. Artikkel 9 peatüki kohaldamise eeskirjad Käesoleva võetakse vastu kooskõlas teraviljaturu ühist korraldust käsitleva nõukogu 30. juuni 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 1766/92 (1) artiklis 23 sätestatud menetlusega, eelkõige need eeskirjad, mis käsitlevad: üksikasjalikud — baaskülvipindade kindlaksmääramist ja haldamist, — tootmisalaste piirkonnajaotuskavade koostamist, — rohusilo, — pindalatoetuste andmist, — toetuskõlbliku ala miinimumsuurust; sellistes eeskirjades võetakse eelkõige arvesse järelevalvenõudeid ja kõnealuse kava soovitavat tõhusust, — kõva nisu suhtes artiklis 5 nimetatud pindalatoetuse lisatoe- tuse saamise kõlblikkuse määramist ja kõnealuses artiklis nimetatud eritoetuse saamise tingimusi, eriti arvessevõeta- vate piirkondade kindlaksmääramist, — maa tootmisest kõrvaldamist, eriti artikli 6 lõiget 3; need tingimused võivad hõlmata tootmist ilma hüvitiseta, — seada toetuste andmise tingimuseks teatavate seemnete kasutamise, kõva nisu puhul sertifitseeritud seemnete kasu- tamise, õliseemnete, kõva nisu ja linaseemnete puhul teata- vate sortide kasutamise või anda liikmesriikidele võimaluse seada toetuste andmise puhul selliseid tingimusi, — lubada muuta artikli 8 lõikes 2 nimetatud kuupäevi teata- vates piirkondades, kus erandlikud ilmastikutingimused ei võimalda kohaldada tavalisi kuupäevi, — erandina artikli 8 lõikest 1 anda liikmesriikidele luba lubada eelarve seisukorda arvestades teatavates piirkondades enne 16. novembrit pindalatoetuste ja maa tootmisest kõrvalda- mise toetuse maksmine kuni 50 % ulatuses aastatel, mil erandlikud vähendanud ilmastikutingimused on saaki sedavõrd, et tootjad on tõsistes rahalistes raskustes. II PEATÜKK Artikkel 10 1. Õliseemnete pindalatoetusi turustusaastateks 2000/2001 ja 2001/2002 arvutatakse nii, et järgmisi summasid korruta- takse suhtes piirkonnajaotuskavas määratud keskmise teraviljasaagiga: asjakohase piirkonna — 81,47 EUR/t turustusaastal 2000/2001, — 72,37 EUR/t turustusaastal 2001/2002. (1) EÜT L 181, 1. 7. 1992, lk 21. Määrust on viimati muudetud komis- joni määrusega (EÜ) nr 923/96 (EÜT L 126, 24. 5. 1996, lk 37). (2) EÜT L 147, 18. 6. 1993, lk 25. 330 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Liikmesriikidel on siiski võimalus jätkata õliseemnete suhtes toetuste määramist õliseemnete varasema piirkondliku saagi põhjal. Sel juhul korrutatakse saak 1,95ga. 6. Kui tagatud maksimumala ühenduses ületatakse turustus- aastal 2000/2001, kohaldab komisjon turustusaasta 2000/2001 asjakohaste põhisummade suhtes sedasama protsenti, mida turustusaasta 1999/2000 piirkondlike võrdlussum- kohaldati made vähenduste suhtes. Turustusaastateks 2000/2001 ja 2001/2002 kehtestatakse 2. õliseemnete põllukultuurist sõltuvate pindalatoetuste suhtes tagatud maksimumala suurusega 5 482 000 hektarit, mida vähendatakse kõnealuse turustusaasta suhtes kohaldatava maa kohustusliku tootmisest kõrvaldamise määra võrra või 10 % võrra, kui see määr on väiksem kui 10 %. Kui pärast artikli 2 kohaldamist vähendab komisjon lõikes 1 nimetatud summasid lõigete 3 ja 4 sätete kohaselt. tagatud maksimumala, ületatakse 3. Kui õliseemnete kasvatusala, mis on juba tunnistatud kõlblikuks saama õliseemnete põllukultuurist sõltuvat pindala- toetust, ületab mõnel aastal tagatud maksimumala, vähendab komisjon iga protsendiühiku eest, mille võrra tagatud maksi- mumala ületatakse, kõnealuse aasta põhisummat 1 % võrra. Kui tagatud maksimumala ületatakse rohkem kui läviprotsendi võrra, kohaldatakse erieeskirju. Kuni läviprotsendini vähenda- takse summat kõikides liikmesriikides ühtselt. Läviprotsendi ületamise korral kohaldatakse V lisas sätestatud siseriiklikke võrdlusalasid ületanud liikmesriikides asjakohaseid täiendavaid vähendusi, mida on vähendatud lõikes 4 nimetatud määra võrra. Saksamaa puhul võib tema taotluse korral asjakohast täiendavat vähendust kohandada täielikult või osaliselt vastavalt selle võimaluse kasutamise piirkondlikule baaskülvipinnale; korral saadab Saksamaa komisjonile viivitamata kohaldatavate vähenduste arvutamiseks vajalikud andmed. Kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 23 sätestatud menetlusega määrab komisjon kindlaks kohaldatavate vähen- duste suuruse ja jaotuse ning tagab eelkõige, et kaalutud kesk- mine vähendus kogu ühenduses on võrdne protsendiga, mille võrra on ületatud tagatud maksimumala. 4. Lõikes 3 sätestatud läviväärtus peaks olema 0 %. 7. Hoolimata käesoleva artikli sätetest võivad liikmesriigid, kus on märkimisväärne oht, et V lisas sätestatud siseriiklik võrdlusala võidakse järgmisel turustusaastal oluliselt ületada, piirata ala, mille suhtes üksiktootja võib saada käesolevas artik- lis nimetatud õliseemnete pindalatoetusi. Selline piirnorm leitakse protsendina kas liikmesriigi või piirkondliku baaskülvi- pinna sellise põllumaa pindalast, mis on kõlblik saama käes- olevas määruses ettenähtud pindalatoetusi, ja seda piirnormi kohaldatakse tootja toetuskõlbliku põllumaa suhtes. Seda piir- normi võib objektiivsete kriteeriumide põhjal piirkondlike baas- külvipindade või osa-baaskülvipindade lõikes eritleda. Liikmes- riigid teatavad sellistest piirnormidest hiljemalt selle turustus- aasta 1. augustiks, mis eelneb turustusaastale, mille suhtes pindalatoetust taotletakse, või varasemaks kuupäevaks sellise liikmesriigi või liikmesriigi selliste piirkondade puhul, kus asja- kohase turustusaasta külv toimub enne 1. augustit. 8. Tagatud maksimumala ületamisest johtuva, vastavalt käes- oleva artikli sätetele kohaldatava vähendamise puhul saadav summa ei tohi olla väiksem kui: — 58,67 EUR/t turustusaastal 2000/2001, — 63,00 EUR/t turustusaastal 2001/2002. 9. Saagi saamiseks külvatavate söödavate päevalilleseemnete tootjad käesolevas artiklis ettenähtud toetuse saajate hulka ei kuulu. 10. Kahe aasta jooksul käesoleva artikli kohaldamisest esitab komisjon nõukogule aruande õliseemneturu arengu kohta. Kui tootmispotentsiaal oluliselt väheneb, sisaldab see aruanne vaja- duse korral asjakohaseid ettepanekuid. Artikkel 11 5. Kui õliseemnete pindalatoetust vähendatakse lõigete 3 ja 4 sätete kohaselt, vähendab komisjon järgmise turustusaasta asjakohaseid põhisummasid sellesama protsendi võrra, välja arvatud juhul, kui tagatud maksimumala ei ole kõnealusel aastal ületatud, mispuhul võib komisjon otsustada, et sellist vähendust ei kohaldata. Käesolevas määruses kindlaksmääratud pindalatoetuste ja maa tootmisest kõrvaldamise toetuse suurust, samuti maa tootmisest kõrvaldamise protsenti võib tootmise, tootlikkuse ja turgude arengut silmas pidades asutamislepingu artikli 37 lõike 2 koha- selt muuta. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 331 Artikkel 12 Artikkel 14 Kui kehtivast süsteemist käesoleva määrusega kehtestatavale süsteemile üleminekuks on vaja erimeetmeid, võetakse sellised meetmed määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 23 sätestatud korras. Artikkel 13 Käesolevas määruses määratletud meetmeid käsitatakse sekku- mismeetmetena, mis on ette nähtud põllumajandusturgude tasakaalustamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõike 2 punkti b tähenduses. Käesolevaga tühistatakse määrus (EMÜ) nr 1765/92 ja määrus (EÜ) nr 1872/94. Artikkel 15 Käesolev määrus jõustub seitse päeva pärast selle avalda- 1. mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates turustusaastast 2. 2000/2001. 3. Määrust (EMÜ) nr 1765/92 ja määrust (EÜ) nr 1872/94 kohaldatakse turustusaastate 1998/1999 ja 1999/2000 suhtes ka edaspidi. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. mai 1999 Nõukogu nimel eesistuja K. -H. FUNKE 332 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd I LISA TOODETE MÄÄRATLUSED CN-kood Kirjeldus I. TERAVILI 1001 10 00 1001 90 1002 00 00 1003 00 1004 00 00 1005 1007 00 1008 0709 90 60 II. ÕLISEEMNED 1201 00 ex 1205 00 ex 1206 00 10 III. PROTEIINISISALDUSEGA KULTUURID 0713 10 0713 50 ex 1209 29 50 IV. LINA, v. a kiulina ex 1204 00 Kõva nisu Muu nisu ja meslin, v. a kõva nisu Rukis Oder Kaer Mais Terasorgo Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili Suhkrumais Sojauba Rapsiseeme Päevalilleseeme Hernes Põlduba Maguslupiin Linaseeme (Linum usitatissimum L. ) 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 333 II LISA KÕVA NISU TAVAPÄRASED TOOTMISPIIRKONNAD KREEKA Järgmiste piirkondade prefektuurid (noomid) Kesk-Kreeka Peloponnesos Joonia saarestik Tessaalia Makedoonia Egeuse mere saared Traakia HISPAANIA Provintsid Almería Badajoz Burgos Cádiz Córdoba Granada Huelva Jaén Málaga Navarra Salamanca Sevilla Toledo Zamora Zaragoza AUSTRIA Pannoonia PRANTSUSMAA Regioonid Kesk-Püreneed Provence-Alpes-Côte d'Azur Languedoc-Roussillon Departemangud (*) Ardèche Drôme ITAALIA Maakonnad Abruzzo Basilicata Calabria Campania Lazio Marche Molise Umbria Apuulia Sardiinia Sitsiilia Toscana PORTUGAL Ringkonnad Santarém Lissabon Setúbal Portalegre Évora Beja Faro (*) Igaühe neist departemangudest võib liita mõne eespool nimetatud regiooniga. 334 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd TAGATUD MAKSIMUMALA, MILLE SUHTES MAKSTAKSE KÕVA NISU PINDALATOETUSE LISATOETUST III LISA Kreeka Hispaania Prantsusmaa Itaalia Austria Portugal (hektarid) 617 000 594 000 208 000 1 646 000 7 000 118 000 TAGATUD MAKSIMUMALA, MILLE SUHTES MAKSTAKSE KÕVA NISU ERITOETUST IV LISA Saksamaa Hispaania Prantsusmaa Itaalia Ühendkuningriik (hektarid) 10 000 4 000 50 000 4 000 5 000 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 335 V LISA SISERIIKLIK VÕRDLUSALA Riik Turustusaastad 2000/2001 ja 2001/2002 (tuhandetes hektarites) Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iiri Itaalia Luksemburg Madalmaad Austria Portugal Soome Rootsi Ühendkuningriik 6 236 929 26 1 168 1 730 5 542 2 7 147 93 70 137 385


title: Verordnung (EG) Nr. 1037/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 mit Sondermaßnahmen zur Einfuhr von Traubensaft und - most mit Ursprung in Zypern

eurovoc_concepts:
Cyprus
fruit juice
fruit product
grape
import

text: 21. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 127/5 VERORDNUNG (EG) Nr. 1037/1999 DES RATES vom 17. Mai 1999 mit Sondermaßnahmen zur Einfuhr von Traubensaft und -most mit Ursprung in Zypern DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 133, auf Vorschlag der Kommission, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: (1) (2) (3) Das Abkommen zur Gr(cid:129)ndung einer Assoziation zwischen der Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsgemein- schaft und der Republik Zypern (1) sieht die Er(cid:148)ff- j(cid:132)hrlichen Gemeinschaftszollkontin- nung eines gents f(cid:129)r konzentrierten Traubensaft oder -most mit Ursprung in Zypern vor. Die Einfuhr im Rahmen dieses Kontingents erfolgt zum Nullsatz. Ab 1. September 1995 wurde die fr(cid:129)here Referenz- preisregelung bei der Einfuhr von Traubensaft und -most in die Gemeinschaft durch eine neue Einfuhrregelung aufgrund der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay- Runde ersetzt. Diese neue Einfuhrregelung ist bei der Anwendung des Assoziationsabkommens mit Zypern zu ber(cid:129)cksichtigen. Es ist erforderlich, die bereits gew(cid:132)hrten Zollpr(cid:132)fe- renzen aufrechtzuerhalten und es Zypern zu seine Erzeugnisse weiterhin im erm(cid:148)glichen, Rahmen des Zollkontingents in die Gemeinschaft auszuf(cid:129)hren. Deshalb ist bis zum Abschluß eines neuen Abkommens zwischen der Gemeinschaft und Zypern die erforderliche Sonderregelung zu treffen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der in Anhang I Teil III Abschnitt I Anhang 2 des Zolltarifs der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften festgesetzte Sonderzoll bei der Einfuhr von konzentriertem Trauben- saft und -most der KN-Codes 2009 60 51, 2009 60 71, ex 2009 60 90 und 2204 30 92 wird nicht erhoben auf die betreffenden Erzeugnisse mit Ursprung in Zypern, die im Rahmen des Zollkontingents Nr. 09. 1421 nach Anhang V der Verordnung (EG) Nr. 1981/94 (2) eingef(cid:129)hrt werden. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. Sie gilt ab 1. Juli 1999. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 17. Mai 1999. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident J. FISCHER (1) ABl. L 133 vom 21. 5. 1973, S. 2. (2) ABl. L 199 vom 2. 8. 1994, S. 1. Verordnung zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 650/98 (ABl. L 88 vom 24. 3. 1998, S. 8)


title: Règlement (CE) n° 1016/1999 de la Commission, du 17 mai 1999, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 18. 5. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 124/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1016/1999 DE LA COMMISSION du 17 mai 1999 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 1498/98 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales les crit(cid:138)res pour la multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 18 mai 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 17 mai 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 124/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 18. 5. 1999 du r(cid:138)glement de la Commission, du 17 mai 1999, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 052 068 999 052 064 628 999 052 999 204 212 600 624 999 052 388 999 388 400 508 512 524 528 720 804 999 105,2 92,4 98,8 82,4 41,3 133,3 85,7 51,8 51,8 44,4 63,8 47,0 49,3 51,1 63,1 74,9 69,0 69,5 99,3 75,8 76,9 79,1 62,9 82,3 101,5 80,9 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: Reglamento (CE) n° 1036/1999 del Consejo, de 17 de mayo de 1999, que modifica el Reglamento (CEE) n° 3508/92 por el que se establece un sistema integrado de gestión y control de determinados regímenes de ayuda comunitarios en lo que se refiere a las fechas límite de presentación de las solicitudes de ayuda dentro del régimen de pagos compensatorios a los productores de arroz

eurovoc_concepts:
EU aid
aid system
countervailing charge
management information system
producer organisation
rice

text: L 127/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 5. 1999 REGLAMENTO (CE) No 1036/1999 DEL CONSEJO de 17 de mayo de 1999 que modifica el Reglamento (CEE) no 3508/92 por el que se establece un sistema integrado de gesti(cid:155)n y control de determinados reg(cid:146)menes de ayuda comunitarios en lo que se refiere a las fechas l(cid:146)mite de presentaci(cid:155)n de las solicitudes de ayuda dentro del r(cid:130)gimen de pagos compensatorios a los productores de arroz EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:146)culo 37, Art(cid:146)culo 1 Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n (1), Visto el dictamen del Parlamento Europeo (2), (1) (2) (3) Considerando que en el art(cid:146)culo 6 del Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n del mercado del arroz (3) se establece un r(cid:130)gimen de pago compensatorio a los productores de arroz; Considerando que la letra a) del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 3508/92 del Consejo, de 27 de noviembre de 1992, por el que se establece un sistema integrado de gesti(cid:155)n y control de determi- nados reg(cid:146)menes de ayuda comunitarios (4) prev(cid:130) que el r(cid:130)gimen que en (cid:130)l se establece se aplique al r(cid:130)gimen de apoyo a los productores de arroz contemplado en el art(cid:146)culo 6 del Reglamento (CE) no 3072/95; Considerando que, para conseguir una correcta y permanente aplicaci(cid:155)n del sistema integrado al r(cid:130)gimen de pagos compensatorios a los productores de arroz, es conveniente especificar fechas l(cid:146)mite de presentaci(cid:155)n de las solicitudes, as(cid:146) como determinadas modificaciones de en los Estados miembros productores, (cid:130)stas las El art(cid:146)culo 6 del Reglamento (CEE) no 3508/92 quedar(cid:145) modificado de la forma siguiente: a) el apartado 2 se completar(cid:145) con el p(cid:145)rrafo siguiente: «Dentro del r(cid:130)gimen de pagos compensatorios a los productores de arroz, contemplado en el art(cid:146)culo 6 del Reglamento (CE) no 3072/95, la fecha fijada por el Estado miembro no podr(cid:145) ser posterior al 31 de mayo anterior a la cosecha de que se trate, y, en el caso de Portugal y de Espa(cid:157)a, dicha fecha no podr(cid:145) ser poste- rior al 30 de junio anterior a la cosecha. »; b) en el apartado 4 se a(cid:157)adir(cid:145) el p(cid:145)rrafo siguiente: «Dentro del r(cid:130)gimen de pagos compensatorios a los productores de arroz, contemplado en el art(cid:146)culo 6 del Reglamento (CE) no 3072/95, podr(cid:145)n introducirse determinadas modificaciones en las solicitudes de ayuda “superficies” siempre que las autoridades compe- tentes las reciban, a m(cid:145)s tardar, en las fechas mencio- nadas en el p(cid:145)rrafo tercero del apartado 2 del presente art(cid:146)culo. ». Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el tercer d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de mayo de 1999. Por el Consejo El Presidente K. -H. FUNKE (1) DO C 160 de 27. 5. 1998, p. 17. (2) DO C 379 de 7. 12. 1998. (3) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18; Reglamento cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4). (4) DO L 355 de 5. 12. 1992, p. 1; Reglamento cuya (cid:156)ltima modifi- caci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 820/97 (DO L 117 de 7. 5. 1997, p. 1)


title: 1999/345/CFSP: Common Position of 17 May 1999 adopted by the Council on the basis of Article 15 of the Treaty on European Union, concerning a Stability Pact for South- Eastern Europe

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
democratisation
economic reconstruction
international cooperation
public safety
settlement of disputes

text: 28. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 133/1 (Acts adopted pursuant to Title V of the Treaty on European Union) COMMON POSITION of 17 May 1999 adopted by the Council on the basis of Article 15 of the Treaty on European Union, concerning a Stability Pact for South-Eastern Europe (1999/345/CFSP) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, (8) Having regard to the Treaty on European Union, and in particular Article 15 thereof; the Federal Republic of Yugoslavia should be invited to participate in such a Stability Pact once it has met the necessary conditions, Whereas: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) on 8 and 26 April 1999 the Council adopted conclusions concerning South-Eastern Europe; a political solution to the Kosovo crisis must be embedded in a determined effort geared towards stabilising the region as a whole; a Stability Pact for South-Eastern Europe should be prepared; such a Stability Pact should be founded on the UN Charter, the principles and commitments of the OSCE, and the relevant treaties and conventions of the Council of Europe, in particular the European Convention on Human Rights; the European Union should play the leading role in the Stability Pact, the OSCE has a key role to play in fostering security and stability, and the Stability Pact should be developed and imple- mented in close association with the OSCE; the European Union, within the framework of the regional approach and beyond, is already active in strengthening democratic and economic institu- tions in the region through a number of well estab- lished programmes; the European Union will drawn the region closer to the perspective of full integration of these countries into its structures through a new kind of contrac- tual relationship, taking into account the individual situation of each country, with a perspective of European Union membership on the basis of the Treaty of Amsterdam and once the Copenhagen criteria have been met; HAS ADOPTED THIS COMMON POSITION: Article 1 1. the European Union will play the leading role in establishing a Stability Pact for South-Eastern Europe. The aim of this Stability Pact is to help ensure 2. cooperation among its participants towards compre- hensive measures for the long-term stabilisation, security, democratisation, and economic reconstruction and devel- opment of the region, and for the establishment of durable good-neighbourly relations among and between them, and with the international community. The European Union will work to ensure the crea- 3. tion among the participants themselves of a ‘South- Eastern Europe Regional Table' to carry forwards the Stability Pact. Article 2 In order to further the objectives stated in Article 1 1. the European Union will convene a conference on South- Eastern Europe. take place at The conference will the level of 2. Foreign Ministers, if possible no later than the end of July 1999. The conference will be held using the Royaumont (excluding the Federal Republic of Yugoslavia format until the international the conditions of community for its participation). In addition, representa- tives of Canada, Japan, EBRD, EIB, IMF, WB, OECD, UN, NATO, WEU, UNHCR, as well as representatives of regional initiatives will also participate at the conference. it has met L 133/2 EN Official Journal of the European Communities 28. 5. 1999 The conference will be prepared at a meeting in 3. K(cid:148)nigswinter (Petersberg) on 27 May 1999 at the level of senior officials, in the format set out in paragraph 2. With a view to this, work for this conference will be carried forward urgently. Article 4 This Common Position shall take effect on the date of its adoption. Article 5 Article 3 This Common Position shall be published in the Official Journal. The European Union will actively support the coun- 1. tries in the region in achieving the objectives on the Stability Pact. 2. The European Union will undertake together with international donors to organise a donors/reconstruction conference for South-Eastern Europe. Done at Brussels, 17 May 1999. For the Council The President J. FISCHER


title: Rozhodnutí Rady ze dne 17. května 1999 o uzavření Dohody s Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis

eurovoc_concepts:
Iceland
Norway
Schengen Agreement
application of EU law
association agreement (EU)

text: 11/sv. 32 CS Úřední věstník Evropské unie 3 31999D0439 L 176/35 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 10. 7. 1999 ROZHODNUTÍ RADY ze dne 17. května 1999 o uzavření Dohody s Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (1999/439/ES) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na čl. 6 odst. 1 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného Amsterodamskou smlouvou ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, ROZHODLA TAKTO: Jediný článek Schvaluje se Dohoda s Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis včetně příloh, závěrečného aktu, prohlášení a výměny dopisů k ní připojených. Znění aktů uvedených v prvním pododstavci je připojeno k tomuto rozhodnutí. V Bruselu dne 17. května 1999 Za Radu předseda J. FISCHER