title: 1999/679/EY: Komission päätös, tehty 26 päivänä toukokuuta 1999, Saksan valtiontuesta Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH:lle (BSL) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1469) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
aid to industry
chemical industry
privatisation

text: L 269/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 1999 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 26 päivänä toukokuuta 1999, Saksan valtiontuesta Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH:lle (BSL) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1469) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/679/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on edellä mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut muita asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) I MENETTELY yhteensä 9,5 miljardin Komissio hyväksyi Dow/Buna SOW Leuna Olefinver- bund GmbH:n (jäljempänä ’BSL’) yksityistämiseen myön- Saksan markan nettävän suuruisen tuen 29 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä päätöksellä 96/545/EY (2), joka koski Saksan ehdottamaa tukea Buna GmbH:lle, Sächsische Olefinwerke GmbH:lle, Leuna-Werke GmbH:lle, Leuna-Polyolefine GmbH:lle ja BSL Polyolefinverbund GmbH:lle. Saksa esitti 8 päivänä syyskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä kaksi yksityistämissopimuksen muuttamista koskevaa sopimusta (kolmas ja neljäs muutossopimus). uutta 11) Komissio ilmoitti Saksalle 3 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä 10 päivänä joulukuuta 1997 tehdystä päätöksestä aloittaa uudelleen EY:n perustamissopi- muksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee päätöksellä 96/545/EY hyväksyttyjä tukia. Saksa vastasi 3 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 1 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, johon Saksa vastasi 9 päivänä kesä- kuuta 1998 ja 19 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyillä kirjeillä. komission päätös Menettelyn aloittamista julkaistiin Euroopan lehdessä (3). yhteisöjen Komissio kehotti muita asianomaisia osapuolia esittä- mään tukea koskevat huomautuksensa. virallisessa koskeva Komission edustajat ja Saksan viranomaiset pitivät 17 päivänä kesäkuuta 1998 kokouksen, jonka tarkoituksena oli antaa komissiolle mahdollisuus tutustua BSL:n ja Hoechstin välisiin sopimuksiin. (1) EYVL C 128, 25. 4. 1998, s. 13. (2) EYVL L 239, 19. 9. 1996, s. 1. (3) Vrt. alaviite 1. 6) 7) 8) 9) Muilta asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset toimitettiin Saksalle 29 päivänä kesäkuuta 1998 päivä- tyllä kirjeellä. Saksa lähetti niitä koskevat huomautuk- sensa 4 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Komissio esitti 4 päivänä syyskuuta 1998 päivätyssä kirjeessä lisäkysymyksiä, joihin Saksa vastasi 29 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Saksan viranomaisten kanssa pidettiin kokous 3 päivänä marraskuuta 1998. Komissio esitti 2 päivänä joulukuuta 1998 lisäkysy- myksiä ja toimitti Saksalle kannanottoa varten riippu- mattoman asiantuntijan tekemän tutkimuksen energian- toimitussopimuksista. 10) Saksa lähetti vastauksensa 6 päivänä tammikuuta 1999 ja 15 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyillä kirjeillä ja ilmoitti lisäksi eräistä muutoksista. II TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS Komissio päätti 10 päivänä joulukuuta 1997 aloittaa uudelleen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 joka koskee komission kohdan mukaisen menettelyn, lopullisella päätöksellä 96/545/EY hyväksyttyjä BSL:lle myönnettäviä yhteensä 9,5 miljardin Saksan markan tukia. Tuet oli tarkoitettu BSL:n yksityistämiseen; BSL on entisen kolmen monialayrityksen suurimman seuraaja. demokraattisen kemianteollisuuden tasavallan Saksan 12) 13) Komissio hyväksyi tuet 29 päivänä toukokuuta 1996 tiettyjen velvoitteiden täyttämisen, asettaen ehdoksi erityisesti Saksan velvollisuuden ilmoittaa komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyisin 88 artiklan 3 kohdan) mukaisesti kaikista yksi- tyistämissopimusta koskevista poikkeamista. Saksa Syyskuun 1997 alussa ilmoitti komissiolle kahdesta uudesta Dow'n ja Bundesanstalt für vereini- gungsbedingte Sonderaufgaben -viraston (jäljempänä jotka koskivat yksityistä- ’BSL’) välisestä sopimuksesta, missopimuksen muuttamista (kolmas ja neljäs muutos- sopimus). Kyseisissä muutossopimuksissa käsiteltiin rakennettaviin tai parannettaviin laitoksiin tehtäviä muutoksia. Muutokset eivät koskeneet 9,5 miljardin Saksan markan suuruista kokonaismäärää, mutta ne 19. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 269/37 14) 15) 16) tuotantokapasiteettia ja tuen muuttivat perusteellisesti maksua. Tällöin ei enää noudateta sitä kapasiteettien ja valtiontuen määrien suhdetta, jonka komissio oli hyväk- synyt 29 päivänä toukokuuta 1996 tehdyssä päätöksessä BSL:n yksittäisten investointien osalta. Lisäksi komissio on saanut tietoonsa, että uuteen ener- giantoimitussopimukseen, jonka BSL ja VKR (VEBA) tehneet 29 päivänä toukokuuta 1996 tehtyyn olivat komission päätökseen sisältyneen velvoitteen mukaisesti, sisältyi paljon korkeampi hinta rakenneuudistuskaudella (jolloin BvS korvaa negatiivisen kassavirran) kuin myöhempinä vuosina. Tehdessään 10 päivänä joulukuuta 1997 menettelyn uudelleenaloittamista koskevan päätöksen komissio oli tietoinen siitä, että muutossopimuksissa ei puututtu 9,5 miljardin Saksan markan suuruiseen kokonaismäärään. Tästä huolimatta komissio piti hyvin kyseenalaisena, olivatko kolmannessa ja neljännessä muutossopimuk- sessa määritellyt BSL:n rakenneuudistukseen sisältyvät tuotantokapasiteetin muutokset enää 29 päivänä touko- kuuta 1996 tehdyn komission päätöksen mukaisia. Näin ollen oli mahdollista, että kapasiteetin laajennukset vaikuttavat haitallisesti kilpailuun ja jäsenvaltioiden väli- seen kauppaan. 17) Muutossopimuksilla seuraavia laitoksia: tehdyt muutokset koskevat 18) 19) 20) 21) Krakkauslaitoksen parantamisella pyrittiin nostamaan etyy- sen jatkojalostustuotteen styreenin libentseenin ja tuotantoon tarvittavan Chemical grade -etyleenin tuotan- tokapasiteetti 60 kilotonniin vuodessa. Tältä osin komissio halusi tietää, vastasiko krakkauslai- tokseen tehtävä investointi edelleen tietoja, jotka Saksa oli toimittanut ennen päätöksen 96/545/EY tekemistä. Erityisesti oli tarpeen tietää, vaikuttaako chemical grade -etyleenin tuotantokapasiteetin nostaminen krakkauslai- toksen kokonaiskapasiteettiin vai sisältyykö se kyseiseen kokonaiskapasiteettiin. Bentseenitehtaan kapasiteettia päätettiin laajentaa 320 kilotonniin vuodessa. Alkuperäinen kapasiteetti oli 120 kilotonnia vuodessa, mutta ensimmäisessä 88 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä se nostettiin jo 200 kilotonniin vuodessa. Päätös 96/545/EY perustui tähän kapasiteettiin. Neljänteen muutossopimukseen sisälty- neestä 50 miljoonan Saksan markan ylimääräiset kustannukset. laajennuksesta kapasiteetin aiheutuu Aloittaessaan uudelleen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn komissio ei voinut ymmärtää, miksi tämä lisäinvestointi olisi pitänyt rahoittaa hyväksytyllä tuella. Vaikka bentseeni ei päädykään kauppaan vaan sitä käytetään BSL:n aniliinitehtaassa, on otettava huomioon, 22) 23) 24) 25) 26) 27) että aniliini varmasti päätyy kauppaan. Lisäksi monet aniliininvalmistajat olivat toistuvasti esittäneet komis- siolle aniliinitehdasta koskevia epäilyjä. Näin ollen noin 50 miljoonan Saksan markan suuruisiin investointeihin tarkoitetun yhteismarkkinoille vaikutti kyseenalaiselta. soveltuvuus lisätuen päätöksellä korvaamaan Butadieenitehtaan kapasiteetin laajennus 45 kilotonnista 120 kilotonniin vuodessa sisällytettiin rakenneuudistus- suunnitelmaan 96/545/EY hyväksytty 45 miljoonan Saksan markan propaani- tankki, jota muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan ei enää tarvittu. Butadieeni käytetään paikan päällä uudessa liuotuselastomeereja valmistavassa laitok- sessa. rahoitukseen laajennuksen varattiin 90 miljoonaa Saksan markkaa. Butadieenitehtaan Komissio piti kyseenalaisena myös sitä, oliko butadieeni- tehtaan laajentamisesta BvS:lle aiheutuvien 90 miljoonan Saksan markan enää päätöksellä 96/545/EY hyväksytyn, rakenneuudistuksen toteuttamisen kannalta välttämätöntä vähimmäismäärää koskevan vaatimuksen mukaista. rahoittaminen kustannusten Etyleenibentseeni-/styreeniyksikkö lisättiin rakenneuudistus- suunnitelmaan hyvityksenä niistä rakenteellisten puut- teiden korvauksista, joita komissio ei voinut hyväksyä. Tämän yksikön vuosikapasiteettia oli tarkoitus korottaa 200 kilotonnista 280 kilotonniin. Kumpikin tuote käyte- tään paikan päällä. Neljännessä muutossopimuksessa todettiin, että BvS ei rahoita 33 miljoonan Saksan markan suuruisia investointikustannuksia. Kokonaiskus- suunnitelman 75 alkuperäisen tannukset miljoonalla Saksan markalla. ylittävät tämän perusteli investoinnin Komissio tukemista koskevia vakavia epäilyjään seuraavasti: Lähtökohtana oleva 200 kilotonnin vuosikapasiteetti oli ensinnäkin selvästi korkeampi kuin komissiolle 88 artiklan 2 ja toiseksi kohdan mukaisessa menettelyssä ilmoitettu, oli kyseenalaista, vastasiko 33 miljoonan Saksan markan määrä todellakin kapasiteetin laajentamisen kustan- nuksia, koska tehtaan kustannukset ylittävät alkupe- räisen suunnitelman 75 miljoonalla Saksan markalla. Leunan LPDE-tehtaan kapasiteetiksi ilmoitettiin nyt 160 kilotonnia vuodessa eikä enää 145 kilotonnia vuodessa. Komissio halusi tämän muutoksen syyn ja tietää varsinkin, onko myös investointia muutettu. Kolmannen muutossopimuksen mukaan Mitteldeutsche Erdölraffinerie MIDER (entinen Leuna 2000) osallistuisi 10,5 miljoonalla Saksan markalla Rostockin putken raken- tamiseen. Täten BvS:n osuus pienenisi vastaavasti, mutta tuen enimmäismäärä pysyisi kuitenkin ennallaan. L 269/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 1999 28) MIDERin osallistuminen 10,5 miljoonalla Saksan markalla Rostockin putken rakentamiseen ilmeisesti lisäsi muihin investointeihin käytettävissä olevan tuen määrää. Komission mielestä tuen kokonaismäärää olisi pienennettävä Saksan markalla varsinkin kun MIDER itse saa huomattavan suuria tukia ja sen osakkuus on siten rinnastettava muiden järjeste- lyjen nojalla saatavien tukien myöntämiseen. 10,5 miljoonalla ja Akryylihappo- jotka Hoechst akryyliesterilaitokset, rakentaa BSL:lle, ovat kapasiteetiltaan alkuperäistä suun- nitelmaa pienempiä mutta maksavat huomattavasti suunniteltua enemmän. Neljännessä muutossopimuk- sessa asetettiin BvS:n investointiosuuden ylärajaksi 390 miljoonaa Saksan markkaa. Neljännen muutossopi- muksen mukaan BSL:n ja Hoechstin väliset sopimukset, jotka komissio sai käyttöönsä vasta 10 päivänä joulu- kuuta 1997, koskevat sekä kyseisten laitosten käyttöä ja että Hoechstille maksettavaa niiden kannustuspalkkiota. rakentamista sinvestoinneista aiheutuu toimialakohtaisia vaikeuksia ja että ne vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan yhteisen edun vastaisella tavalla. Tämän vuoksi sen mielestä oli järkevää aloittaa uusi EY:n perustamissopi- muksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely ja esittämään kehottaa muita huomautuksensa korvausinvestointihankkeen mahdolli- sista haitallisista vaikutuksista markkinoihin. asianomaisia osapuolia 35) Komission mielestä oli myös perusteita olettamukselle, jonka mukaan päätöksen 96/545/EY mukaisiin VKR:n ja BSL:n välisiin energiantoimitussopimuksiin sisältyy tukea. Kyseisessä päätöksessä nimenomaan kiellettiin energian- toimituksiin myönnettävä tuki, koska komissio katsoi sellaisen tuen toimintatueksi, jota ei voitu missään tapauksessa hyväksyä. Lisäksi 29 päivänä toukokuuta 1996 tehdyn päätöksen 5 artiklassa määrätään, että Saksa ei saa myöntää BSL:n rakenneuudistukseen lisä- jotka ylittävät kyseisessä päätöksessä sallitun tukia, määrän. Tältä osin komissio ilmaisi pelkäävänsä, että Hoechst voisi päästä osalliseksi BSL:IIe myönnetyistä tuesta. 36) EDC-laitoksen osalta luvut eivät täysin täsmänneet. Alku- peräisen yksityistämissopimuksen liitteessä 7 vuosikapa- siteetiksi ilmoitettiin 276 kilotonnia, mutta neljännessä muutossopimuksessa se oli 532 kilotonnia. Tältä osin komissio halusi tietää, vastasiko laitokseen tehtävä inves- tointi edelleen tietoja, jotka Saksa oli toimittanut ennen päätöksen 96/545/EY tekemistä. Uudet energiantoimitussopimukset tehtiin 19 vuodeksi (31 päivään joulukuuta 2014). Jäljellä olleen rakenneuu- distuskauden osalta (31 päivään toukokuuta 2000), jolloin BvS yksityistämissopimuksen mukaisesti korvaa tappiot, sopimushinnat olivat selvästi korkeammat kuin sähkön ja lämpövoiman hinnat keskimäärin. Raken- neuudistuksen jälkeisen ajan osalta, jolloin Dow joutuu korvaamaan BSL:n mahdolliset itse, sopimus- hinnat olivat aluksi huomattavasti keskihintoja alhai- semmat. Näitä hintoja on tarkoitus nostaa vuosittain asteittain, kunnes ne vuonna 2014 vastaavat keskihin- toja. tappiot jotka osalta, on myönnetty Korvaaviin laitoksiin tehtävien investointien osalta eli niiden hyväksyttyjen 327 miljoonan Saksan markan investointi- ftaalihappo-, tukien pehmitin- ja hajotuslaitoksiin, jotka eivät olleet BSL:n kiinteitä osia, neljännessä muutossopimuksessa täsmen- netään, mitkä yksiköt suljetaan ja minkä yksiköiden toimintaa jatketaan. Toimintaansa jatkaviin laitoksiin tehtävät investoinnit ovat ainoastaan 28 miljoonaa Saksan markkaa, kun taas jäljelle jäävän 299 miljoonan Saksan markan määrän osalta sopimukseen lisättiin seuraavat korvaavat joiden kokonaiskustan- nukset ovat 432 miljoonaa Saksan markkaa: 15 kilo- tonnia vuodessa tuottava hiilivetyhartsilaitos, 36 kilo- tonnia vuodessa tuottava syndiotaktinen polystyreeni- laitos, 60 kilotonnia vuodessa tuottava liuotuselastomee- rilaitos ja 23 kilotonnia vuodessa tuottava PCHE-laitos. laitokset, 37) 38) niiden Komission epäilykset kohdistuvat hintojen jotka BSL:n olisi maksettava huomattaviin eroihin, rakenneuudistuskaudella ja sen jälkeen. Tämä hintaero näytti keinotekoiselta, eikä ollut mahdotonta, että raken- neuudistuskaudella maksettavat hyvin korkeat energian hinnat kompensoisivat rakenneuudistuskauden jälkeen maksettavia olennaisesti alhaisempia energian hintoja; rakenneuudistuskaudellahan syntyvät tappiot. korvaa BvS Komissio piti kyseenalaisena myös sitä, että energiantoi- mituksiin myönnettävän tuen mahdollisuus olisi poissul- jettu, sillä BSL:lle osittain siirrettävä VKR:n voimalan rahoitus, jota BvS tasoittaa [. ], voisi vaikuttaa energian joista se hintoihin niin, että VKR vapautuu menoista, joutuisi muutoin itse vastaamaan. Vaikka komissio hyväksyikin tuen, se ei katsonut voivansa hyväksyä mahdollisesti tehtäviä korvausinves- tuolloin ollut mitään tietoa, minkä tointeja, vuoksi se hyväksyi ainoastaan ftaalihappo-, pehmitin- ja hajotuslaitoksiin myönnettävät tuet. joista ei asennoitui koska näihin yksityistämissopimuksessa korvausinvestointeihin Komissio oli suopeammin, nimenomaisesti investointien mahdollisuuteen ja koska huomattava osa syntyvistä kustannuksista tulee muiden kuin BvS:n kannettavaksi. Komissio piti kuitenkin mahdollisena, että näistä korvau- varauduttu tällaisten III MUIDEN ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAU- TUKSET 39) Huomautuksia saatiin kolmelta muulta asianomaiselta osapuolelta: yksi Yhdistyneeltä kuningaskunnalta, yksi eräältä portugalilaiselta aniliininvalmistajalta sekä yksi BSL:ltä itseltään. Huomautukset voidaan tiivistää seuraa- vasti: 29) 30) 31) 32) 33) 34) 19. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 269/39 40) 41) 42) Yhdistynyt kuningaskunta yhtyi komission esittämiin epäilyihin, jotka koskivat muutossopimuksilla tehtyjen muutosten vaikutuksia yhteismarkkinoilla käytävään kauppaan ja kilpailuun, ja ilmaisi olevansa erityisen huolissaan seurauksista Euroopan petrokemian markki- noilla, joilla sen mukaan oli ylitarjontaa. Portugalilainen aniliininvalmistaja ilmoitti yhtyvänsä komission epäilyihin kaikilta osin ja uskovansa, että komissio tekee asianmukaisen päätöksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn lopuksi. BSL lähinnä puolusti näkemystään, jonka mukaan raken- neuudistusohjelmaan tehtyihin muutoksiin ja energian- toimitussopimuksiin ei sisälly tukea. Lisäksi se esitti, että tuen kokonaismäärä ei ollut noussut. Lopuksi se viittasi joita uudella 88 artiklan 2 kielteisiin vaikutuksiin, kohdan mukaisella menettelyllä olisi BSL:n toimipaikassa tehtäviin uusiin investointeihin, ja pyysi komissiota saat- tamaan tutkimuksensa loppuun mahdollisimman pian. IV SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET 43) Vastauksena 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen Saksa esitti menettelyn kannalta olennaisiin kysymyksiin liittyen seuraavat merkitykselliset tiedot: A Tuotantokapasiteetin muutokset 44) 45) 46) parantamisesta että Saksa Krakkauslaitoksen chemical grade -etyleenin valmistuksessa käytetään Dow'n tekniikkaa. Chemical grade -etyleeniä voidaan käyttää ainoastaan etyylibentseenin valmistukseen eikä mihinkään muuhun. Erityisesti Saksa mainitsi, että sitä ei voida käyttää polyolefiinien valmistukseen. totesi, Saksan mukaan tällä teollisuudenalalla on tapana määrittää krakkauslaitoksen kapasiteetti sen etyleenin tuotantokapasiteetin grade perusteella. -etyleenin tuotanto ei vaikuta krakkauslaitoksen koko- joka on edelleen 450 kilotonnia naiskapasiteettiin, vuodessa, jonka komissio on hyväksynyt päätöksessään 96/545/EY. Chemical Bentseenitehtaan vuosikapasiteettia laajennettiin 200 kiloton- nista 320 kilotonniin, minkä osalta komissio ei nähnyt perusteita sille, että BvS:n olisi rahoitettava 50 miljoonan Saksan markan suuruinen lisäinvestointi; ennen muuta Saksa korosti, että lisäkustannukset olivat vain 30,5 miljoonaa Saksan markkaa. Nyt suunnitteilla oleva 320 kilotonnia vuodessa tuottava tehdas maksaa 180,5 miljoonaa Saksan markkaa, kun taas 200 kilotonnia vuodessa tuottava tehdas olisi maksanut 150 miljoonaa Saksan markkaa. Todisteena Saksa esitti riippumattoman jossa vahvistetaan asiantuntijan tekemän tutkimuksen, Saksan esittämät tiedot vertailemalla keskenään 320 kilotonnia vuodessa tuottavaa tehdasta ja 200 kilotonnia vuodessa tuottavaa tehdasta. Saksa sitoutui varmistamaan 30,5 miljoonan Saksan markan suuruisista kapasiteetin laajentamiskustannuk- sista BvS:n maksettavaksi koituvan lisätuen osalta, että BvS:n ja BSL:n välistä yksityistämissopimusta muutettai- siin siten, että BvS:n ei olisi mahdollista osallistua kysei- seltä kapasiteetin laajentamisesta aiheutuviin kustannuk- siin. että butadieenitehtaan butadieenitehtaan vuosikapasiteetin Saksa korosti, laajentaminen 45 kilotonnista 120 kilotonniin ei ole seurausta nykyisen tehtaan laajentamisesta vaan aivan uuden korvaamaan nykyinen tehdas. Lisäksi Saksa ilmoitti, että propaani- jota koskevan tuen komissio oli hyväksynyt tankkia, päätöksessä puutteiden korvaamiseksi, ei rakennettaisi. rakentamisesta rakenteellisten 96/545/EY että Saksa sitoutui varmistamaan menettelyn myöhemmässä vaiheessa, yksityistämissopimusta muutettaisiin siten, että butadieenitehtaan rahoitus poistettaisiin koko- naan rakenneuudistusohjelmasta eli kyseisen tehtaan rahoitusta rakentamiseen ei ole mahdollista BvS:ltä. saada uutta kahta Kyseinen muutos ei vaikuta hyväksytyn rakenteellisia jotka komissio puutteita korvaavan tuen perusteluihin, esitti päätöksessä 96/545/EY. Tässä yhteydessä Saksa kuvaili joilla toisaalta korvattaisiin kolmeen toimipaikkaan hajaute- tuista yrityksen laitoksista (esimerkiksi propaanitankin rakentamatta jättämisestä) aiheutuvia rakenteellisia puut- teita ja jotka toisaalta eivät johtaisi tuotantokapasiteetin lisäykseen eivätkä siten myöskään vaikuttaisi markki- noihin. infrastruktuurihanketta, 47) 48) 49) 50) 51) Kyseessä olivat seuraavat infrastruktuurihankkeet: 52) Böhlenin krakkauslaitoksen ja Tšekin tasavallassa sijait- sevan Litvinovin krakkauslaitoksen (1) välille rakennettava putki, jota voitaisiin käyttää erilaisten tuotteiden kuljetta- miseen ja niiden varastoimiseen Teutschenthalin suola- tunneliin. Kyseisen putken ansiosta hiilivetymonomee- rien tuotanto ja kulutus voisi olla joustavampaa sekä kustannuksiltaan edullisempaa ja ympäristöä säästävää, koska tällöin voitaisiin välttää kyseisten tuotteiden kuljetus rauta- tai maanteitse. Putkea voisivat käyttää muutkin valmistajat kuin BSL, ja sen avulla voitaisiin Saksan mukaan edistää Böhlen-Schkopaun kemianteolli- suuden kolmion kehittämistä. Putken kokonaiskustan- nukset ovat 90 miljoonaa Saksan markkaa. (1) Kyseinen krakkauslaitos ei ole Dow'n vaan Unipetrolin omaisuutta; jota ollaan yksi- Unipetrol on Tšekin tasavallan omistama yritys, tyistämässä. L 269/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 1999 53) 54) 55) 56) saisi suoran yhteyden moottoritielle Schkopaun tehtaiden ja moottoritien A 38 välisen yhdys- tien rakentaminen siten, että se käsittää myös BSL:n tontilla sijaitsevat pysäköintialueet, jolloin kuormaauto- liikenne eikä kuorma-autoilijoiden tarvitsisi enää ajaa Hallen ja Merse- burgin kaupunkien läpi. Saksan esittämien tietojen mukaan sekä yhdystie että pysäköintialueet olisivat ylei- sessä käytössä. Toimenpide vähentäisi paikallisliikenteen ruuhkaisuutta ja lyhentäisi lisäksi tuotteiden kuljetukseen tarvittavaa aikaa. Toimenpiteen kustannukset ovat kahdeksan miljoonaa Saksan markkaa. vuoksi vastedeskin rajoitettaisiin määrään, Saksa korosti, että näiden ylimääräisten infrastruktuuri- toimenpiteiden perusteltua on jotka rakenteellisista puutteista korvauksia, maksaa komissio hyväksyi päätöksessä 96/545/EY (1). Samalla BvS:n maksuosuus joka oli varattu propaanitankin korvaamiseen ja vanhan buta- tuet oli dieenitehtaan parantamiseen, myös hyväksytty päätöksessä 96/545/EY. Näin siis noudatettaisiin täysin BvS:n ja BSL:n välistä sopimusta, jonka mukaan tuen enimmäismäärä on 386 miljoonaa Saksan markkaa rakenteellisten puutteiden korvaamista koskevissa hankkeissa, jotka komissio on hyväksynyt ja joista BSL:lle oli jo suoritettu ennakkomaksuja. joita koskevat ilmoitettu, Komission ilmaistua epäilevänsä, että etyleenibentseeni-/ styreeniyksikön alkuperäinen 200 kilotonnin vuosikapasi- teetti on korkeampi kuin ensimmäisessä 88 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä Saksa myönsi, että kyseistä kapasiteettia ei tuolloin ilmoitettu riittävän selkeästi. Komissiolle oli kuitenkin ilmoitettu 175 miljoonan Saksan markan suuruiset rakennuskus- tannukset. Kyseinen hinta vastaa täsmälleen 200 kilo- tonnia tuottavan laitoksen kustannuksia. Lisäksi kapasiteetti sopii komission hyväksymän laitos- kompleksin rakenteeseen. Lisäkapasiteetista ei siis ole kyse. vuodessa asetettua kyseenalaiseksi, Komission aiheutuisiko kyseisen yksikön vuosikapasiteetin laajentamisesta 200 kilotonnista 280 kilotonniin neljännen muutossopi- muksen mukaisesti todellakin ainoastaan 33 miljoonan Saksan markan kustannukset, koska laitoksen kokonais- kustannukset ilmeisesti ylittävät alkuperäisen suunni- telman 75 miljoonalla Saksan markalla, Saksa esitti riip- pumattoman asiantuntijan tekemän tutkimuksen. Tutki- muksessa vahvistettiin, että lisäkustannukset eivät ylitä 33:a miljoonaa Saksan markkaa. Lisäksi Saksa korosti, (1) Katso IV jakson 9 kohta. että BvS:n ei ollut mahdollista osallistua näihin ylimää- räisiin investointikustannuksiin. 57) Leunan LDPE-tehtaan vuosikapasiteetiksi oli ilmoitettu 160 kilotonnia 145 kilotonnin asemesta, mistä Saksa totesi, että kyseistä hanketta ei ole muutettu. Kapasi- teetin lisäys, joka oli alle kymmenen prosenttia, perustui ainoastaan tehtaan tehokkaampaan käyttöön. 58) MIDERin 10,5 miljoonan Saksan markan osuudesta Saksa totesi, että se kattaisi ainoastaan lisäinvestoinnin, joka oli välttämätön, jotta MIDER voisi käyttää putkea öljykulje- tuksiin. Ylimääräiset investointikustannukset aiheutuvat puhdistus-, mittaus- analysointiasemista, putken muuntamisesta raakaöljyn kuljettamiseen sopivaksi sekä venttiili- ja pumppuasemista. MIDER on tämän lisäinves- toinnin ainoa rahoittaja. ja 59) 60) 61) 62) Saksan mielestä BvS:n osuutta rakenneuudistusohjelman kokonaisrahoituksesta ei tarvitse pienentää, koska alku- peräisen putkihankkeen laajuutta ei ole muutettu millään tavoin. Hoechst rakentaa BSL:lle akryylihappo- ja akryyliesterilai- tokset, joiden osalta komissio ilmaisi saaneensa liian vähän tietoa BSL:n ja Hoechstin välisistä sopimuksista ja sen vuoksi pelkäävänsä, että Hoechst voisi päästä osalli- seksi komission BSL:lle myöntämistä tuista, joten Saksa antoi mahdollisuuden tutkia sopimukset yksityiskohtai- sesti. EDC-laitosta koskevien lukujen epätäsmällisyydestä Saksa totesi, että ylimääräistä kapasiteettia ei syntyisi. Komis- sion hyväksymän alkuperäisen yksityistämissopimuksen liitteessä 13. 1 olevassa 3. 3. 1 kohdassa kokonaiskapasi- ilmoitettiin teetiksi, 531 kilotonnia vuodessa. Neljännen muutossopimuksen uudessa liitteessä 7, jonka mukaan vuosikapasiteetti on 532 kilotonnia, vain todetaan asianlaita. joka luodaan kahdessa vaiheessa, Hyväksyttyjen 327 miljoonan Saksan markan korvausinves- tointeihin kohdistuvien tukien osalta, jotka myönnettiin laitoksiin, jotka eivät olleet BSL:n kiinteitä osia (esimer- kiksi ftaalihappo-, pehmitin- ja hajotuslaitoksiin), Saksa korosti, että kyseisistä korvausinvestoinneista ei aiheudu toimialakohtaisia Saksan mielestä sekin, että muut asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia tästä asiasta. Lisäksi Saksa ilmoitti, että kyseisen hankkeen kokonaisinvestointi nousi 460 miljoonaan Saksan markkaan, mutta BvS:n rahoitusosuus on edelleen 276,3 miljoonaa Saksan markkaa, joten BSL:n oma osuus kyseisen hankkeen rahoituksesta on noussut huomattavasti. ongelmia. osoittaa Tätä 19. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 269/41 B Energiantoimitussopimukset toimivat, erittäin paljon sähköä kuluttavat yritykset olivat valmiit maksamaan kyseisellä kaudella. 63) 64) BSL:n voimalan rakentamista varten maksaman [. ] avustuksen (rakennusavustuksen) osalta Saksa korosti, että Saksassa BSL:n kaltaiset energian suurkuluttajat osal- listuvat usein pääasiallisesti niiden tarpeisiin rakennet- tavan voimalan kustannuksiin. Saksan energiatalouslaissa (Energiewirtschaftsgesetz) jopa edellytetään tällaista osal- listumista rahoitukseen. Kysymykseen, sisältyykö uusiin energiantoimitussopi- muksiin tukea seurauksena vuoteen 2000 asti voimassa olevien hintojen ja sen jälkeisten sopimushintojen väli- sestä huomattavasta erosta, Saksa vastasi, että kyseiset hinnat ovat realistisia eivätkä keinotekoisesti korotettuja. Vahvistukseksi se esitti asiantuntijan tekemän tutki- muksen, joka tukee sen näkemystä. 65) Tästä huolimatta Saksa suostui siihen, että komissio antoi riippumattomalle asiantuntijalle tehtäväksi tutkia energiantoimitussopimuksia ja niihin liittyviä kysy- myksiä yksityiskohtaisemmin. 66) Tutkimuksessa tehtiin seuraavat päätelmät: 67) 68) Tutkimuksessa todettiin, että [. ] avustus käsiteltiin osana negatiivista kassavirtaa, josta BSL saa korvauksen rakenneuudistuskaudella, ja että sitä ei otettu huomioon laskettaessa energian hintoja kyseisellä kaudella. Tutki- muksessa pääteltiin, että kyseistä maksusuoritusta voitiin laillisesti pitää rakenneuudistuksen kustannuksina, koska kyseiset kustannukset syntyivät BSL:n lämpövoiman tarpeen vähenemisen seurauksena. Tarve oli muuttunut alkuperäiseen arvioon nähden vuonna 1993 tapahtu- neen voimalan rakentamisen jälkeen, minkä vuoksi oli tarpeen mukauttaa VKR:n ja BSL:n toimipaikassa sijait- sevia lämpövoima- ja sähkölaitoksia. Saksassa on taval- lista, että sähkön suurkuluttajat osallistuvat rahoitukseen, ja Saksan energiatalouslain 6 §:ssä jopa edellytetään sitä. Kyseessä on siis Saksassa tyypillisesti uusia energianku- luttajia koskeva käytäntö. todetaan energiantoimitushinnoista 1 Tutkimuksessa päivän huhtikuuta 1996 ja 31 päivän toukokuuta 2000 välisenä aikana, jolloin BSL maksaa suhteellisen korkean hinnan kilowattituntia kohti, että kyseiset hinnat ovat korkeampia kuin hiilivoimalan kokonaiskustannukset enimmillään (polttoainekustannukset + käyttö- ja ylläpi- tokustannukset + investointikustannukset). Sääntelyn purkaminen ei ollut päässyt vielä käyntiin sähkömarkki- noilla eli muita sähköntoimittajia ei ollut eikä BSL pystynyt ottamaan käyttöön omaa voimalaa, joten mahdollista rakenneuudistuskaudella VKR:n hyödyntää monopoliasemaansa BSL:n ainoana toimitta- jana hankkimalla aiemmin syntyneistä tosiasiallisista kustannuksiltaan takaisin kyseisellä kaudella olennaisesti suuremman osan kuin sen jälkeen. Kyseiset hinnat eivät poikenneet hinnoista, joita Saksan uusissa osavaltioissa oli 69) 70) 71) 72) Tutkimuksessa todetaan rakenneuudistuskauden jälkei- sestä ajasta, joka alkaa 1 päivänä kesäkuuta 2000 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2014 ja jonka kuluessa BSL maksaa energiasta selvästi alhaisemman hinnan, että jos lähtökohtana on toisaalta ajatus energiamarkkinoista, sähkön hinta joilla määräytyy markkinoiden eikä VKR:n mukaan, ja toisaalta BSL:n mahdollisuus rakentaa oma sähköä ja lämpövoimaa laitos, BSL:n maksettavaksi määrätty hinta vastaa hintoja, jotka sen olisi maksettava tällaisessa tapauksessa. sääntely on purettu ja tuottava joilla Lopuksi tutkimuksessa tarkasteltiin, perustuuko VKR:n ja BSL:n välinen sopimus tavanomaisiin liiketaloudellisiin seikkoihin, jotka eivät ole riippuvaisia yhden sopimus- puolena olevan yrityksen saaman valtiontuen mahdolli- sesta vaikutuksesta. takaisin kustannustensa Ensiksi pääteltiin, että VKR:IIä ei voi olla kiinnostusta pyrkiä pitkittämään nykyisestään aiemmin syntyneiden hankkimista. tosiasiallisten Tämä olisi VKR:lle riski kahdessakin suhteessa. Ensinnä- jatkamaan liiketoimintaansa kään BSL ei ehkä pystyisi koko sopimuskautta, ja toiseksi BSL voisi päättää — oletettavasti Saksan sääntelyviranomaisen avulla — vetäytyä kilpailu markkinoilla kun kovenee. Kumpikin riski on VKR:n kannalta voimakas kannustin siirtää ylimääräistä kustannusrasitusta ajanjak- solle, jona se tosiasiallisesti vielä nauttii monopoliase- masta. sopimuksesta, Ottaen huomioon edellä esitetyt olettamukset tutki- muksen perusteella ei ollut tarpeen asettaa sopimuksen kaksivaiheisuuden selittämisen lähtökohdaksi sitä, että BSL pyrkii hyötymään valtiontukiohjelmista. Lisäksi muutoksen ajankohta täsmää kahden tulkinnan kanssa siltä osin, missä määrin sopimuspuolet pystyivät enna- koimaan ajankohdan, jolloin VKR menettäisi monopo- liasemansa; tulkinnat koskevat ennakoitua markkinoiden sääntelyn purkamisajankohtaa sekä uuden voimalan rakentamisajankohtaa. Loppujen lopuksi BSL:lläkään ei olisi ollut mahdollisuuksia puuttua VKR:n monopoliase- maan Saksan sääntelyviranomaisen avulla, koska sen olisi ollut mahdotonta osoittaa syrjintä todeksi muihin yritysasiakkaisiin vertailukelpoisten sovellettavien hintojen avulla ja markkinoiden vapautumisen mahdolli- suuden kautta. 73) Tämän vuoksi tutkimuksessa pääteltiin, että energiantoi- mitussopimuksiin ei sisälly tukea. 74) Saksa totesi muiden asianomaisten osapuolten huomau- tuksista seuraavaa: L 269/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 1999 75) Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukseen antamas- saan vastauksessa Saksa ei yhtynyt käsitykseen, jonka mukaan petrokemian markkinoilla on ylitarjontaa. Sen mielestä Yhdistyneen kuningaskunnan näkemykseen on saattanut vaikuttaa se, että BP on sulkenut joitakin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimineita laitoksiaan. Kyseisten laitosten sulkemisesta on päätetty jo kauan sitten riippumatta markkinatilanteesta. Saksa katsoo näkemystään tukevan senkin, että BP itse ei ole tämän menettelyn aikana esittänyt huomautusta asianomaisena osapuolena. 76) huomautuksesta aniliininvalmistajan Portugalilaisen Saksa totesi, että siihen ei ole tarpeen vastata erikseen, koska kyseiseen kannanottoon ei sisälly mitään seikkoja, joita komission huomautuksissa ei olisi mainittu. 77) Saksa ei kommentoinut BSL:n huomautusta. V TUEN ARVIOINTI 78) 79) Arvioitaessa tässä asiassa selvitettäviä seikkoja on otet- tava huomioon, että komissio on päättänyt aloittaa uudelleen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee BSL:n yksityistämisen osana maksettavaa tukea, koska sen mielestä on kyseenalaista, ovatko kolmannessa ja neljännessä muutossopimuksessa tehdyt muutokset enää komission päätöksessä 96/545/EY esitettyjen toteamusten mukaisia. Näin ollen komission tarkastuksessa koskevatko muutokset EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia, joihin voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poik- keusmääräyksiä. Sen sijaan komission on käytettävä arvi- ointiperusteena päätöstään 96/545/EY, varsinkin kun komission hyväksymää 9,5 miljardin Saksan markan suuruista kokonaismäärää ei ole muutettu. selvittämään, pyritä ei Lisäksi on edelleen syytä katsoa, että kapasiteetin lisäyk- siin kohdistuvissa komission tutkimuksissa on olennaista se, että BvS ei maksa kapasiteetin lisäyksistä tukea komission päätöksessä 96/545/EY hyväksyttyjä määriä enempää, eikä se, ovatko kapasiteetin lisäykset sinänsä valtiontukisääntöjen mukaisia. BSL:n rakenneuudistusta varten hyväksytyillä tuilla edistettiin ainoastaan teollisten perusedellytysten luomista, tarkoitus houkutella uusia investointeja ja siten laajentaa tuotanto- kapasiteettia edelleen. Tämä vahvistetaan sekä päätök- sessä 96/545/EY että 10 päivänä joulukuuta 1997 tehdyssä päätöksessä. Päätöksen 96/545/EY IV jakson 13. 4 kohdassa komissio ilmaisi selkeästi suhtautuvansa myönteisesti siihen, että ”Dow ja BSL suunnittelevat 1250 miljoonan markan investointeja rakenneuudis- tusohjelmaan kuuluvien investointien lisäksi vuoteen joiden avulla oli petrokemian teollisuuskompleksin 2010 mennessä pitkän aikavälin kilpailukyvyn, kasvun ja taloudellisen elinkelpoisuuden turvaamiseksi”. Komissio totesi 10 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn päätöksen 9. 1 kohdassa nimenomaisesti, että yritysten on rahoitettava itse kaikki uudet muutokset, jotka johtavat tuotantoka- pasiteettien kasvuun. Näin ollen komissio on selkeästi ilmaissut hyväksyvänsä laajamittaiset ja kapasiteetin lisäykset edellyttäen, että BSL rahoittaa kyseiset itse. Niinpä tässä tutkimuksessa komission tehtävänä olikin varmistaa, että BvS ei rahoita BSL:n kapasiteetin lisäyksiä. investoinnit investoinnit Kahden tarkasteltavana olleen osa-alueen (tuotantokapa- energiantoimitussopimukset) siteettien muutokset osalta 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely on osoittanut seuraavaa: ja A Tuotantokapasiteettien muutokset Krakkauslaitoksen parantamisen osalta menettely osoitti, että Chemical grade -etyleenin valmistus BSL:n krakkaus- laitoksessa ei vaikuta krakkauslaitoksen kokonaiskapasi- joka määräytyy etyleenin tuotantokapasiteetin teettiin, perusteella ja on edelleen 450 kilotonnia vuodessa, jonka komissio on hyväksynyt päätöksessään 96/545/ EY (1). Kyseistä päätöstä ei ole siis rikottu tältä osin. Bentseenitehtaan vuosikapasiteettia laajennettiin 200 kiloton- nista 320 kilotonniin, minkä osalta komissio ei voinut ymmärtää, miksi 50 miljoonan Saksan markan lisäinves- tointi olisi pitänyt rahoittaa hyväksytyllä tuella, vaan katsoi sen sijaan, että sijoittajan olisi maksettava lisäkus- tannukset itse, mihin Saksa vastasi toteamalla, että lisä- kustannukset ovat vain 30,5 miljoonaa Saksan markkaa. Lisäksi Saksa sitoutui varmistamaan, että BvS:n ja BSL:n välistä uudella yksityistämissopimusta muutetaan jonka mukaan BvS:n ei olisi muutossopimuksella, mahdollista osallistua kapasiteetin laajentamisesta aiheu- tuviin lisäkustannuksiin. Näin ollen BSL ei saa hankkeeseen päätöksessä 96/ 545/EY hyväksyttyä määrää suurempaa tukea. BvS ei maksa tukea butadieenitehtaan vuosikapasiteetin laajentamiseen 45 kilotonnista 120 kilotonniin, joka on seurausta vanhan tehtaan korvaavan uuden butadieeni- tehtaan rakentamisesta. Tämä varmistetaan Saksan sitou- muksella lisätä yksityistämissopimukseen lauseke, jonka mukaan BvS ei voi osallistua ollenkaan kyseisen hank- keen rahoitukseen. Tämän vuoksi voidaan todeta, että päätöstä 96/545/EY ei ole rikottu tältä osin. että Saksa osalta osoitti Etyleenibentseeni-/styreeniyksikön kummassakin tapauksessa, ensimmäisessä 88 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä komissiolle ilmoitettu alkuperäinen kapasiteetti oli 200 kilotonnia vuodessa ja että tämän yksikön vuosikapasiteetin laajen- tamisesta 200 kilotonnista 280 kilotonniin aiheutuu ainoastaan 33 miljoonan Saksan markan kustannukset. Koska BvS ei neljännen muutossopimuksen mukaisesti osallistu näihin lisäkustannuksiin, BSL rahoittaa kapasi- teetin laajennuksen yksin. Tämän vuoksi hankkeeseen maksetaan ainoastaan päätöksessä 96/545/EY hyväksytty tuki. 80) 81) 82) 83) 84) 85) (1) Katso päätöksen 96/545/EY III jakson 3 kohta. 19. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 269/43 86) ilmoitetaan nyt Leunan LDPE-tehtaan vuosikapasiteetiksi 160 kilotonnia 145 kilotonnin asemesta, minkä osalta esitetyt tiedot osoittavat, että kyseistä hanketta ei ole muutettu ja että alle kymmenen prosentin kapasiteetin lisäys perustuu tehtaan tehokkaampaan käyttöön. Näin ollen kyseessä ei ole ”varsinainen” kapasiteetin lisäys eikä päätöstä 96/545/EY ole tältä osin rikottu. 87) MIDERin 10,5 miljoonan Saksan markan osakkuus Rostockin putken rakentamishankkeessa kattaa ainoastaan lisäinvestoinnin, joka on välttämätön, jotta MIDER voi käyttää putkea öljykuljetuksiin. Lisäinvestointi koskee puhdistus-, mittaus- ja analysointiasemia, putken muun- tamista raakaöljyn kuljettamiseen sopivaksi sekä vent- tiili- ja pumppuasemia. MIDER on tämän lisäinves- toinnin ainoa rahoittaja. Alkuperäistä putkihanketta ei siis muuteta miltään osin, joten hanke noudattaa edel- leen päätöstä 96/545/EY (1). 88) 365 miljoonasta Akryylihappo- ja akryyliesterilaitosten rakentamista koske- vien BSL:n ja Hoechstin välisten sopimusten osalta että kokonaisinvestointikustannukset voidaan todeta, ovat nousseet alkuperäisestä, komission hyväksymän sopimuksen mukaisesta Saksan markasta. Muistutettakoon kuitenkin, että komissio on aloittanut menettelyn selvittääkseen, voisiko Hoechst päästä osalliseksi tähän hankkeeseen maksettavista tuista. Tämä mahdollisuus olisi suljettava pois. BSL:n ja Hoechstin keskenään sopimalla kannustusjärjestelmällä olisi varmistettava, että Hoechstin saama hinta vastaa jos sen sen menoja. Koska Hoechst saa korvauksen, kustannukset eivät ylitä tiettyä enimmäismäärää, on yri- tyksen edun mukaista pyrkiä pitämään kustannukset alhaisina. Tämän järjestelyn vuoksi kokonaisinvestoin- teihin lienee tehty vain vähäisiä muutoksia. Lisäksi on syytä huomata, että kokonaiskapasiteetti pienenee alku- peräiseen suunnitelmaan verrattuna, sillä uuden hank- keen reaalikustannusten arvioiminen 100-prosenttisella tarkkuudella on aina vaikeaa, ja että BvS:n yhteenlaskettu osuus investoinnin rahoituksesta ei muutu juuri ollen- kaan. Vastaavanlaista vaihtelua ilmenee myös muissa BSL:n investointihankkeissa. Myös BSL:n ja Hoechstin sopimuksiin sisältyy lausekkeita, joiden mukaan tilit tarkastetaan BvS:n pyynnöstä. Näin ollen muutos voidaan hyväksyä päätöksen 96/545/EY mukaisena. 89) EDC-laitoksen osalta Saksa totesi, että ylimääräistä kapa- siteettia ei synny. Kokonaiskapasiteetti, joka luodaan rakenneuudistusohjelman kahden vaiheen aikana, ilmoi- tetaan alkuperäisen, komission hyväksymän yksityistä- missopimuksen liitteessä 13. 1. Liitteen 3. 3. 1 kohdassa mainitaan kokonaiskapasiteetin olevan 531 kilotonnia vuodessa. Neljännen muutossopimuksen uudessa liit- teessä 7, jonka mukaan vuosikapasiteetti on 532 kilo- (1) Katso päätöksen 96/545/EY IV jakson 6. 9 kohta. 90) 91) tonnia, vain todetaan asianlaita. Päätöstä 96/545/EY ei siis rikota tältä osin. Hyväksyttyjen 327 miljoonan Saksan markan korvausinves- tointeihin (2) kohdistuvien tukien osalta 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely osoitti, kuten komissio oletti jo menettelyä aloittaessaan, että kyseisistä inves- toinneista tuskin aiheutuu toimialakohtaisia ongelmia. Muut asianomaiset osapuolet, jotka olivat komission kannalta ainoa syy sisällyttää kyseiset investoinnit tutki- muksiinsa, eivät esittäneet yhtään huomautusta näistä investoinneista. Lisäksi on syytä muistaa, että kyseisen hankkeen kokonaisinvestointi nousi 460 miljoonaan Saksan markkaan, mutta BvS:n rahoitusosuus on edel- leen 276,3 miljoonaa Saksan markkaa. Näin ollen Down oma osuus näiden uusien investointihankkeiden rahoi- tuksesta kasvaa. B Energiantoimitussopimukset Riippumattoman asiantuntijan komission toimeksian- nosta tekemässä tutkimuksessa, jossa tutkittiin yksityis- kohtaisesti energiantoimitusten hintaerojen perusteita, päätellään, että VKR:n ja BSL:n välisiin energiantoimitus- sopimuksiin ei välttämättä liity tukien siirtoja ja että ei ole syytä olettaa, että muihin tarkoituksiin myönnettyjä valtiontukia olisi käytetty väärin. Lisäksi tutkimuksessa todetaan, että BSL:n osallistuminen voimalan rakenta- jota misen rahoitukseen on Saksassa yleinen käytäntö, Saksan energiatalouslaissa jopa edellytetään. 92) Näin ollen energiantoimitussopimuksiin ei sisälly tukea. C Kaksi ylimääräistä infrastruktuurihanketta 93) Loppujen lopuksi komissio päättelee — edellyttäen, että Saksan ilmoittamat kolmatta ja neljättä muutossopi- musta koskevat muutokset vahvistetaan viidennellä muutossopimuksella — että mikään seikoista, joiden osalta 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely aloitet- tiin uudelleen, ei riko päätöstä 96/545/EY. Yhden seikan osalta, jota päätöksessä 96/545/EY ei nimenomaisesti käsitelty, komission on kuitenkin tutkittava, sisältyykö kyseinen seikka sittenkin päätökseen. Kyseessä on BvS:n kahteen infrastruktuurihankkeeseen myöntämä rahoitus korvauksena butadieenitehtaan osallistumisesta parantamiseen ja propaanitankin rakentamatta jäämi- jotka komissio hyväksyi päätöksessä 96/545/EY sestä, osana erinäisiä hankkeita auttaakseen BSL:tä korjaamaan rakenteellisia puutteitaan. Tämän on vuoksi on tutkit- tava, vastaavatko nämä kaksi hanketta perusteiltaan niitä erinäisiä hankkeita, joihin komissio on hyväksynyt yhteensä 384 miljoonan Saksan markan tuen ja joista BvS on suorittanut BSL:lle ennakkomaksuja. sen (2) Katso 10 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn päätöksen 9. 1 kohta. Kyseiset investoinnit mainitaan komission hyväksymän yksityistämis- sopimuksen 8. 1. 2 kohdassa. L 269/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 1999 94) ainoa On varmaa, että kummankin infrastruktuurihankkeen pääasiallinen edunsaaja on BSL. Toisaalta hankkeista hyötyvät merkittävällä tavalla muutkin yritykset. BSL ei ole Schkopaun kemianteollisuuden kolmion alueella toimiva valmistaja. Putki, joka on myös alueen muiden valmistajien käytettävissä, voi edistää koko teol- lisuusalueen kehitystä. Tämä pätee myös suoraan moot- toritielle vievään yhdystiehen. Molemmilla hankkeilla voidaan siis edistää kiistämättömien rakenteellisten puut- teiden korjaamista kyseisissä toimipaikoissa. Lisäksi on otettava huomioon, että nämä kaksi infrastruktuurihan- ketta korvaavat erään toisen infrastruktuurihankkeen, rakentamatta jääneen propaanitankin, jonka komissio hyväksyi päätöksessä 96/545/EY. Näiden kahden infra- eivät struktuurihankkeen varmastikaan ole kielteisempiä kuin komission hyväk- symän tankin vaikutukset. Rakenneuudistusohjelman kyseistä osaa koskeva komission hyväksymä 384 miljoonan Saksan markan suuruinen BvS:n rahoitus- osuus ei kasva vaan pysyy ennallaan. Näin ollen komis- sion ei tarvitsisi hyväksyä uutta julkista rahoitusta vaan ainoastaan jo hyväksyttyjen ja BSL:lle heti päätöksen 96/545/EY tekemisen jälkeen ennakkomaksuina käyt- töön asetettujen varojen käyttötarkoituksen muutos. vaikutukset markkinoihin VI PÄÄTELMÄT 95) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely on osoittanut, että BSL:IIe ei ole tuet vastaavat myönnetty lisätukea, että maksettavat määrää ja rajoittuvat kapasiteettiin, jotka komissio hyväksyi 29 päivänä toukokuuta 1996. Energiantoimi- tussopimuksiin ei ole myöskään todettu sisältyvän tukea. Näin ollen komissio päättelee, että vähäiset poikkeamat alkuperäisestä yksityistämissopimuksesta ovat päätök- sessä 96/545/EY määrättyjen periaatteiden mukaisia, katsotaan noudattavan päätöstä 96/545/EY, jossa hyväksyttiin BSL:n yksityistämiseen tarkoitetut tuet, mikäli 2 artiklassa tarkoitetuista velvoitteista ja edellytyksistä ei muuta johdu. 2 artikla Saksan on esitettävä muutossopimus, jossa vahvistetaan, 1. että a) BvS ei osallistu bentseenitehtaan kapasiteetin laajentamiseen, jonka kustannukset ovat 30,5 miljoonaa Saksan markkaa, ja että b) butadieenitehtaan rahoitus poistetaan kokonaan rakenneuu- toisin sanoen vahvistetaan, että BvS ei distusohjelmasta, enää rahoita tehtaan rakentamista. Jäljennös viidennestä muutossopimuksesta on esitettävä 2. komissiolle kuukauden kuluessa sopimuksen tekemisestä. 3 artikla Päätökseen 96/545/EY sisältyvät määräykset ja edellytykset ovat edelleen voimassa. Tämä koskee erityisesti Saksan velvolli- suutta toimittaa komissiolle puolivuotiskertomukset raken- neuudistuksen etenemisestä ja BvS:n maksamista tuista. 4 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Tehty Brysselissä 26 päivänä toukokuuta 1999. 1 artikla Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH:n (BSL) ja Bunde- für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -viraston sanstalt tekemän kolmannen ja neljännen muutossopimuksen (BvS) Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: Verordnung (EG) Nr. 1083/1999 der Kommission vom 26. Mai 1999 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1617/93 zur Anwendung von Artikel 85 Absatz 3 EWG-Vertrag auf Gruppen von Vereinbarungen, Beschlüssen und aufeinander abgestimmten Verhaltensweisen betreffend die gemeinsame Planung und Koordinierung von Flugplänen, den gemeinsamen Betrieb von Flugdiensten, Tarifkonsultationen im Personen- und Frachtlinienverkehr sowie die Zuweisung von Zeitnischen auf Flughäfen

eurovoc_concepts:
air freight rate
air transport
carriage of passengers
freight rate
inter-company agreement
transport planning

formats: html pdf print

text: 27. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 131/27 VERORDNUNG (EG) Nr. 1083/1999 DER KOMMISSION vom 26. Mai 1999 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 1617/93 zur Anwendung von Artikel 85 Absatz 3 EWG-Vertrag auf Gruppen von Vereinbarungen, Beschl(cid:129)ssen und aufeinander abgestimmten Verhaltensweisen betreffend die gemeinsame Planung und Koordinierung von Flugpl(cid:132)nen, den gemeinsamen Betrieb von Flugdiensten, Tarifkonsultationen im Personen- und Frachtlinienverkehr sowie die Zuweisung von Zeitnischen auf Flugh(cid:132)fen DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3976/87 des Rates vom 14. Dezember 1987 zur Anwendung von Artikel 85 Absatz 3 des Vertrags auf bestimmte Gruppen von Vereinbarungen und aufeinander abgestimmten Verhal- tensweisen im Luftverkehr (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Akte (cid:129)ber den Beitritt (cid:153)sterreichs, Finnlands und Schwe- dens, insbesondere auf Artikel 3, nach Ver(cid:148)ffentlichung des Verordnungsentwurfs (2), Nach Anh(cid:148)rung des Beratenden Ausschusses f(cid:129)r Kartell- und Monopolfragen auf dem Gebiet des Luftverkehrs, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: (4) (1) (2) (3) und aufeinander Die Kommission kann nach der Verordnung (EWG) Nr. 3976/87 im Einklang mit Artikel 81 Absatz 3 EG-Vertrag (ex Artikel 85 Absatz 3) durch Verordnung Artikel 81 Absatz 1 f(cid:129)r nicht anwendbar erkl(cid:132)ren auf Gruppen von Vereinba- rungen, Beschl(cid:129)ssen abge- stimmten Verhaltensweisen im Luftverkehr, die unter anderem die gemeinsame Planung und Koor- dinierung der Flugpl(cid:132)ne, Konsultationen (cid:129)ber Tarife f(cid:129)r die Bef(cid:148)rderung von Flugg(cid:132)sten, Gep(cid:132)ck im Linienflugverkehr, den gemein- und Fracht samen Betrieb Linienflugdienste mit geringem Verkehrsaufkommen, die Zuweisung von Zeitnischen auf Flugpl(cid:132)tzen und die Planung der Flugzeiten zum Gegenstand haben. neuer Mit der Verordnung (EWG) Nr. 1617/93 (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1523/ 96 (4), hat die Kommission in den obengenannten Bereichen eine Gruppenfreistellung gew(cid:132)hrt. Die genannte Verordnung galt bis zum 30. Juni 1998. Vor dem 30. Juni 1998 hat die Kommission unter- sucht, inwieweit die vier von der Verordnung (EWG) Nr. 1617/93 erfaßten Gruppen von Verein- abge- barungen, Beschl(cid:129)ssen und aufeinander stimmten Verhaltensweisen weiterhin von Kartell- verbot freigestellt werden sollen. Die betroffenen Unternehmen wurden aufgefordert, eine Bestands- (1) ABl. L 374 vom 31. 12. 1987, S. 9. (2) ABl. C 369 vom 28. 11. 1998, S. 2. (3) ABl. L 155 vom 26. 6. 1993, S. 18. (4) ABl. L 190 vom 31. 7. 1996, S. 11. aufnahme ihrer Handlungsweisen in den vier genannten Bereichen zu erstellen und anzugeben, welche Marktzutrittsm(cid:148)glichkeiten neue Anbieter haben. Nach dem derzeitigen Stand der Untersuchungen ist eine Verl(cid:132)ngerung der Gruppenfreistellung f(cid:129)r Vereinbarungen (cid:129)ber die gemeinsame Planung und Koordinierung der Flugpl(cid:132)ne sowie f(cid:129)r Vereinba- rungen (cid:129)ber den gemeinsamen Betrieb von Flugdi- ensten nicht angebracht. Diese Schlußfolgerung sich aus der Erkenntnis, daß derartige ergibt Vereinbarungen, insbesondere im Rahmen von Allianzen, umfassendere Formen der gesch(cid:132)ftli- chen Zusammenarbeit, z. B. bilaterale Tarifkonsul- tationen, vorsehen, die nicht gem(cid:132)ß der Verord- nung (EWG) Nr. 1617/93 freigestellt werden k(cid:148)nnten. In bezug auf die beiden genannten Gruppen von Vereinbarungen, Beschl(cid:129)ssen und aufeinander abgestimmten Verhaltensweisen sollte die Anwendbarkeit der Verordnung (EWG) Nr. 1617/93 daher nicht verl(cid:132)ngert wrden, was jedoch nicht ausschließt, daß die Unternehmen in solchen F(cid:132)llen eine individuelle Freistellung nach Artikel 81 Absatz 3 vom Kartellverbot beantragen k(cid:148)nnen. (5) Was die Vereinbarungen, Beschl(cid:129)sse und aufein- ander abgestimmten Verhaltensweisen betrifft, die Konsultationen (cid:129)ber Tarife f(cid:129)r die Bef(cid:148)rderung von Flugg(cid:132)sten mit Gep(cid:132)ck im Linienflugverkehr bzw. die Zuweisung von Zeitnischen auf Flugh(cid:132)fen zum Gegenstand haben, so konnten die Untersu- chungen nicht rechtzeitig abgeschlossen wrden, um vor dem 30. Juni 1998 eine neue Verordnung zu erlassen und zu ver(cid:148)ffentlichen. (6) Aus Gr(cid:129)nden der Rechtssicherheit f(cid:129)r die betrof- fenen Unternehmen und um im Hinblick auf die Verabschiedung einer neuen Verordnung bis zum 30. Juni 2001 zu Schlußfolgerungen bez(cid:129)glich der laufenden Untersuchung zu kommen, ist es daher angebracht, die Anwendbarkeit der Bestimmungen der Verordnung (EWG) Nr. 1617/93 (cid:129)ber Konsul- tationen (cid:129)ber Tarife f(cid:129)r die Bef(cid:148)rderung von Flug- ger(cid:132)ten mit Gep(cid:132)ck und auf die Zuweisung von Zeitnischen auf flugh(cid:132)fen bis zu diesem Zeitpunkt zu verl(cid:132)ngern. (7) Die Verordnung (EWG) Nr. 1617/93 sollte daher entsprechend ge(cid:132)ndert werden (cid:190) L 131/28 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 27. 5. 1999 HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: 2. Die Artikel 2 und 3 werden gestrichen. Artikel 1 3. In Artikel 6 wird Ziffer ii) gestrichen. 4. In Artikel 7 wird das Datum „30. Juni 1998“ durch das Datum „30. Juni 2001“ ersetzt. Die Verordnung (EWG) Nr. 1617/93 wird wie folgt ge(cid:132)n- dert: 1. In Artikel 1 werden der erste und der zweite Gedan- Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Ver(cid:148)ffentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. kenstrich gestrichen. Sie gilt mit Wirkung vom 1. Juli 1998. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 26. Mai 1999 F(cid:129)r die Kommission Karel VAN MIERT Mitglied der Kommission


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1092/1999 av den 26 maj 1999 om ändring av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

eurovoc_concepts:
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: L 131/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 5. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1092/1999 av den 26 maj 1999 om (cid:132)ndring av bidragssatserna f(cid:148)r vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till f(cid:148)rdraget EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r socker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1148/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 17. 5 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: De exportbidragssatser som fr(cid:134)n och med den 1 maj 1999 g(cid:132)ller f(cid:148)r de produkter som f(cid:148)rtecknas i bilagan, och som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till f(cid:148)rdraget, fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 924/1999 (3). Till(cid:132)mpningen av de best(cid:132)mmelser och kriterier som fast- st(cid:132)lls i f(cid:148)rordning (EG) nr 924/1999 p(cid:134) den information som kommissionen f(cid:148)r n(cid:132)rvarande har tillg(cid:134)ng till, medf(cid:148)r att de exportbidrag som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande g(cid:132)ller b(cid:148)r (cid:132)ndras i enlighet med vad som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De exportbidragssatser som fastst(cid:132)lls i f(cid:148)rordning (EG) nr 924/1999 (cid:132)ndras i enlighet med vad som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 27 maj 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 26 maj 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EGT L 114, 1. 5. 1999, s. 50. 27. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 131/49 till kommissionens f(cid:148)rordning av den 26 maj 1999 om (cid:132)ndring av bidragssatserna f(cid:148)r vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till f(cid:148)rdraget BILAGA Produkt Vitt socker: (cid:190) Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 b i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (cid:190) I alla andra fall Bidragssats i EUR/100 kg vid f(cid:148)rutfast- st(cid:132)llelse av bidrag 6,19 49,75 annan 6,19 49,75


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de directive du Conseil modifiant la directive 91/440/CEE relative au développement de chemins de fer communautaires»; la «Proposition de directive du Conseil modifiant la directive 95/18/CE concernant les licences des entreprises ferroviaires», et la «Proposition de directive du Conseil concernant la répartition des capacités d'infrastructure ferroviaire, la tarification de l'infrastructure ferroviaire et la certification en matière de sécurité»

eurovoc_concepts:
charges for use of infrastructure
rail transport
trade licence
transport company
transport infrastructure
transport safety

text: C 209/22 FR Journal officiel des Communautés européennes 22. 7. 1999 C’est pourquoi, le Comité demande au Conseil d’adopter au plus vite la proposition à l’examen afin de permettre comme prévu, son entrée en vigueur au 1er janvier 2000 (cf. article 2, paragraphe 1). Bruxelles, le 26 mai 1999. La Présidente du Comité économique et social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Avis du Comité économique et social sur: — la «Proposition de directive du Conseil modifiant la directive 91/440/CEE relative au développement de chemins de fer communautaires»; — la «Proposition de directive du Conseil modifiant la directive 95/18/CE concernant les licences des entreprises ferroviaires», et — la «Proposition de directive du Conseil concernant la répartition des capacités d’infrastructure ferroviaire, la tarification de l’infrastructure ferroviaire et la certification en matière de sécurité» (1) (1999/C 209/07) Le Conseil a décidé, le 19 octobre 1998, conformément aux dispositions de l’article 198 du Traité instituant la Communauté européenne, de consulter le Comité économique et social sur les propositions susmentionnées. La section «Transports, énergie, infrastructures, société de l’information», chargée de préparer les travaux du Comité en la matière, a élaboré son avis le 19 mai 1999 (rapporteur: M. Decaillon). Lors de sa 364e session plénière des 26 et 27 mai 1999 (séance du 26 mai), le Comité a adopté par 80 voix pour, 15 voix contre et 14 abstentions l’avis suivant. 1. Remarques préliminaires 1. 1. L’ensemble de ces propositions constitue un «paquet», à la fois législatif et conceptuel sur les conditions d’utilisation de l’infrastructure ferroviaire. 1. 2. L’ensemble de ces propositions est à resituer: — dans le cadre des différents textes et propositions concer- nant le transport ferroviaire; — dans le cadre des différents textes et propositions concer- nant la politique globale des transports; — dans le cadre des différents textes et propositions concer- nant les services d’intérêt général; (1) JO C 321 du 20. 10. 1998, pp. 6-8-10. — dans le cadre plus général, compte tenu du rôle particulier des transports en la matière, des orientations de l’Union européenne aussi bien en ce qui concerne «la croissance, la compétitivité et l’emploi» et le «développement durable», qu’en ce qui concerne le processus «d’élargissement». 1. 3. L’ensemble de ces propositions représente un «pas en avant», une accélération du processus de restructuration des chemins de fer européens. L’ensemble de ces propositions repose sur l’approfon- 1. 4. dissement du marché unique et le développement des mécanis- mes concurrentiels. 2. Bref rappel des propositions de la Commission 2. 1. Modification de la directive 91/440/CEE 2. 1. 1. La proposition exige la «séparation totale et obliga- toire» des comptes relatifs à la gestion des infrastructures de 22. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 209/23 ceux relatifs à l’exploitation des entreprises ferroviaires (comp- tes de pertes et profits et bilans). La tenue de ces comptes doit refléter l’interdiction de transfert des aides publiques d’une activité à l’autre. Par ailleurs, la proposition exige de séparer, au plan de l’organisation des entreprises ferroviaires, les fonctions qui pourraient entraîner une discrimination concer- nant l’utilisation des droits d’accès. 2. 3. Proposition de directive remplaçant les dispositions de la directive 95/19/CE 2. 3. 1. pour les services ferroviaires nationaux et internationaux». La directive s’applique «aux grandes lignes utilisées 2. 1. 2. «gestionnaire de l’infrastructure» sont précisées. Notamment: Les définitions de «l’entreprise ferroviaire» et du a) pour l’entreprise ferroviaire, il est précisé que «la traction doit obligatoirement être assurée par cette entreprise»; b) pour le gestionnaire de l’infrastructure, il est établi qu’il peut s’agir d’une entreprise publique, d’une entreprise privée, d’un organisme de droit public. La responsabilité des règles de sécurité est confiée à 2. 1. 3. des «entités» ou des «entreprises» indépendantes des fournis- seurs de services de transport. Les gestionnaires de l’infrastructure doivent disposer 2. 1. 4. d’un statut «indépendant de l’E´ tat», de «l’autonomie de gestion», et doivent élaborer leurs propres «plans d’entreprise». Les services de transport de voyageurs et les services 2. 1. 5. de transport de marchandises doivent disposer de comptes de pertes et profits et de bilans «séparés». Les contributions publiques versées à chacune de ces activités doivent figurer séparément et ne peuvent être transférées d’une activité à l’autre. 2. 1. 6. an. Le délai de transposition de la directive est fixé à un 2. 2. Modification de la directive 95/18/CE 2. 2. 1. Le champ d’application exclut les services de navette des véhicules routiers empruntant le tunnel sous la Manche ainsi que les transports de voyageurs par métro, tramway ou réseau local autonome. La directive précise un certain nombre de définitions 2. 3. 2. conceptuelles et fonctionnelles et introduit de nouvelles catégo- ries. 2. 3. 3. La directive définit les principes et règles d’attribution des capacités et les procédures de fixation et de perception des redevances d’utilisation des infrastructures ferroviaires, et précise que les organismes de répartition de ces capacités doivent être séparés des sociétés intégrées. 2. 3. 4. Ces principes, règles et procédures doivent permettre au gestionnaire de l’infrastructure d’optimiser l’utilisation des capacités des réseaux et éviter toute discrimination. 2. 3. 5. marchandises et voyageurs. La directive invite à la séparation entre les comptes 2. 3. 6. La directive se réfère, comme principe de tarification, à la notion de coût marginal social et à l’intégration de coûts externes. La directive délimite les rôles des E´ tats et autres 2. 3. 7. autorités publiques dans la définition, la consistance, le finance- ment des infrastructures, dans la détermination des principes d’accès et de certification, des règles de sécurité, des systèmes de compensation des coûts externes, des contenus des missions de service public. 2. 3. 8. La directive énumère, en annexe, recouvre la notion de «services ferroviaires de transport». le contenu que 2. 3. 9. au 1er janvier 2000. Le délai d’application de la présente directive est fixée 3. Remarques générales sur l’ensemble du «paquet» 2. 2. 2. Les licences des entreprises ferroviaires sont délivrées par un organisme désigné par l’E´ tat, organisme n’effectuant lui même aucune prestation de services de transport ferroviaire et indépendant de toute entité assurant de tels services. 3. 1. Les modifications des trois directives (91/440, 95/18 et 95/19) constituent un ensemble cohérent d’approfondisse- ment et d’accélération du processus de restructuration du système ferroviaire européen. 2. 2. 3. Les amendements à la directive ne visent pas à créer de nouveaux droits d’accès ou de transit et ne visent pas à modifier la portée de la directive 91/440/CEE. 2. 2. 4. an. Le délai de transposition de la directive est fixé à un 3. 2. Compte tenu: — des différentes études concernant la transposition, l’appli- cation, les effets des trois directives dans les quinze pays de l’Union européenne (la directive 95/19/CE, par exemple, n’a été transposée que très récemment et pas dans l’ensem- ble des E´ tats membres); C 209/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 22. 7. 1999 — des données concrètes, actualisées, sur la situation du ferroviaire et des autres modes de transport dans les différents E´ tats membres, dans les pays partenaires de l’Union (notamment Norvège et Suisse), et dans les pays postulant à une proche adhésion; — des retards et difficultés accumulés par les réseaux ferroviai- res dans leur adaptation aux évolutions du transport; le Comité souhaiterait disposer d’un solide bilan associant les réseaux, les différents acteurs du transport, les utilisateurs, les partenaires sociaux permettant aux différents E´ tats membres d’évaluer précisément: — la situation réelle, actuelle, des entreprises ferroviaires (assainissement financier, part du ferroviaire sur les diffé- rents segments du marché, capacités de développement, ententes, partenariat, coopération, conditions sociales, goulets d’étranglement, projets d’infrastructures, progrès dans l’interopérabilité et la multimodalité …); — le lien qu’il convient d’établir entre les premiers effets des trois directives, la situation du ferroviaire dans les différents E´ tats membres et au niveau de l’Union et les nouvelles mesures proposées par la Commission; — l’état effectif d’application des différentes orientations du Livre blanc et des Livres verts de la Commission et leurs premiers effets par rapport à l’objectif de promouvoir une politique globale, cohérente, équilibrée de développement durable de l’ensemble du système de transport. A` partir de ce bilan, il conviendrait que la Commission 3. 3. précise très clairement les objectifs visés, les résultats concrets attendus, les effets prévisibles ou estimés (en termes économi- ques, commerciaux, financiers, sociaux, organisationnels et fonctionnels) de ses nouvelles propositions. 3. 4. Le Comité économique et social comme il l’a maintes fois rappelé (1), pense que la restructuration, la modernisation, la dynamisation, indispensables au développement et à l’assai- nissement du transport ferroviaire, sont inséparables du respect d’un certain nombre de critères. Notamment: — le caractère progressif, par étapes, du processus de libérali- sation; — le caractère spécifique des transports qui constituent un marché singulier ne pouvant être appréhendé que de façon globale en tant que système intermodal supposant en particulier le rééquilibrage et l’harmonisation des condi- tions de concurrence entre les modes, en particulier en ce qui concerne les conditions économiques, sociales, de travail, de sécurité; — la mixité des aspects marchands et non marchands du transport, notamment le rôle que joue le transport ferro- viaire dans la fourniture de prestations relevant des services d’intérêt général, et les différenciations importantes qui existent entre les modes dans la production des coûts externes et dans la sécurité des transports; — la nécessité de développer les réseaux transeuropéens (2), de promouvoir les infrastructures d’intérêt communautaire, d’accroître la part du transport combiné; — le fait que, fonctionnant en réseau, les chemins de fer constituent un système éminemment structurant, un fac- teur décisif d’intégration, de développement des cohésions économiques et sociales. Ceci est vrai pour l’Union euro- péenne mais aussi pour les pays candidats à l’adhésion. Il conviendrait donc de procéder à une analyse approfondie des relations entre le processus d’élargissement et le processus de libéralisation des systèmes ferroviaires. 4. Remarques particulières 4. 1. Sur la méthode 4. 1. 1. Le Comité économique et social insiste pour que les précédentes directives soient entièrement transposées par tous les E´ tats membres. L’introduction des modifications avant la transposition risque de créer, de façon globale, une instabilité juridique, réglementaire, institutionnelle et organisationnelle, préjudiciable à la restructuration des entreprises ferroviaires, à la revitalisation de leurs activités, à leur coopération. 4. 1. 2. Le caractère extrêmement détaillé, très complexe, souvent obscur, de dispositions très précises, très contraignan- tes, d’un côté, et des objectifs, des champs d’application, des concepts très généraux, en particulier en ce qui concerne la troisième proposition de directive, laissant planer de nombreu- ses incertitudes, d’un autre côté, risquent d’être source de contradictions, d’ambiguïtés, et de confusions et risquent d’entraîner: — des interprétations très différentes; (1) Voir avis du CES sur les «Licences ferroviaires» (JO C 393 du 31. 12. 1994), sur le «Développement des chemins de fer/Accès aux infrastructures» (JO C 153 du 28. 5. 1996, p. 16) et sur «Une stratégie pour revitaliser les chemins de fer communautaires» (JO C 206 du 7. 7. 1997, p. 23). (2) Voir avis du CES sur les «Couloirs transeuropéens/Transport de fret» (JO C 95 du 30. 3. 1998, p. 21). 22. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 209/25 — des difficultés de transposition et d’application très impor- tantes sur lesquelles le Comité a attiré l’attention dans de nombreux avis (1). 4. 1. 3. Cela fait que les nouvelles propositions de la Com- mission risquent fort d’être en contradiction avec les principes de progressivité, de cohérence et d’équilibre entre les modes, principes que le CES a développé dans de nombreux avis (1). 4. 2. Sur le contenu 4. 2. 1. Certaines catégories, certains concepts nouveaux, introduits dans le dispositif proposé par la Commission mériteraient d’être davantage précisés et justifiés, afin d’éviter des interprétations trop diverses. C’est un des points importants qui est ressorti des différentes auditions réalisées par le Comité. Cela concerne notamment: — la définition, le statut, les fonctions des «candidats autori- sés» qui suscitent de nombreuses interrogations, aussi bien de la part des opérateurs ferroviaires et de la part de représentants des salariés, que de la part des représentants des usagers et utilisateurs des transports ferroviaires; — la définition et le périmètre des «services ferroviaires» qui par nature et selon les objectifs mêmes du Livre blanc et des Livres verts sont des notions fortement évolutives, dans le temps comme dans l’espace, et qu’il ne convient donc pas d’enfermer dans des limites strictes, déterminées une fois pour toutes; — l’articulation entre les différentes instances organisatrices, régulatrices et opératrices du transport ferroviaire et leurs fonctions précises, en particulier en ce qui concerne la définition, la mise en œuvre, le contrôle des normes de sécurité; — la définition, les procédures d’attribution, la transparence, le contrôle des justifications et des la responsabilité, mécanismes de «compensation»; — l’alourdissement des instruments, des mécanismes, des instances des fonctions et des formes organisationnelles qui risque de résulter des propositions actuelles de la Commission et qui irait à l’encontre des objectifs affirmés, en accroissant la complexité, l’opacité, la bureaucratisation du système ferroviaire au plan des différents E´ tats membres et, par voie de conséquence, encore plus au niveau de l’Union. 4. 2. 2. Les règles d’attribution des sillons et les procédures de réservation, les modalités de tarification, proposées par la Commission mériteraient d’être mieux explicitées, simplifiées et en correspondance plus étroite avec la situation réelle des différents réseaux ferroviaires et les principes de subsidiarité. (1) Voir notamment les avis du CES sur des «Redevances équitables pour l’utilisation des infrastructures», CES 196/99 (JO C 101 du 12. 4. 1999) et sur «Une stratégie pour revitaliser les chemins de fer communautaires» (JO C 206 du 7. 7. 1997, p. 23). 4. 2. 3. En effet, dans leurs formes actuelles, les propositions de la Commission apparaissent comme très prescriptives et globalisantes et s’apparentent autant à un processus d’unifica- tion (qui relèverait alors plus de la procédure du règlement communautaire) qu’à un processus d’harmonisation et de rapprochement tel que le veut la procédure des directives. 4. 2. 4. Comme l’ont souligné la plupart des auditions, les propositions de la Commission se heurtent à différentes difficultés: a) de transposition dans les différents E´ tats membres; b) de compatibilité avec: — la souplesse nécessitée par la segmentation, la com- plexité et l’évolution de la demande, par la réactivité et l’adaptation indispensables d’offres ferroviaires diversi- fiées, par les doubles exigences commerciales et de service public incombant aux entreprises ferroviaires, par le nécessaire développement de la coopération et du partenariat à l’échelle européenne; — l’autonomie de gestion, la responsabilisation des entreprises ferroviaires et des gestionnaires d’infrastruc- tures; — les différences structurelles entre les réseaux ferroviai- res, en fonction de leur état et leurs capacités de situations géo-fonctionnelles leurs développement, (pays périphériques, strictement continentaux, de transit); — les champs, contenus, autorités déterminant les diffé- rentes politiques nationales de transport. Des problèmes particuliers tiennent au système de 4. 2. 5. tarification proposé par la Commission. L’amélioration du seul marché ferroviaire par la tarification des infrastructures au coût marginal d’utilisation n’entraîne pas à elle seule, ni une optimisation de l’ensemble du marché des transports, ni une optimisation des autres marchés. Cela d’autant plus que les propositions de la Commission ne visent qu’une partie des infrastructures, celle des «grandes lignes de services ferroviaires nationaux et internationaux». Or l’ensemble des infrastructures ferroviaires forme système, de même que l’ensemble des modes de transport forme système. Pour autant, les imperfections du système proposé ne doivent pas constituer un prétexte à l’immobilisme et paralyser la recherche d’une meilleure allocation des infrastructures ferro- viaires comme des infrastructures routières, portuaires, fluvia- les, voire aériennes. 4. 2. 6. D’autres difficultés, plus pratiques, sont à signaler qui C 209/26 FR Journal officiel des Communautés européennes 22. 7. 1999 rendent le système proposé par la Commission très difficile à appliquer dans l’ensemble des E´ tats membres: — la tarification au coût marginal d’usage est un instrument de court terme, qui a du mal à intégrer au coût d’usage les coûts liés au développement des infrastructures, et à prendre en compte les investissements et leur financement; — le transport ferroviaire a des coûts fixes élevés et un coût variable qui croît relativement faiblement avec l’usage des installations fixes. Les coûts marginaux d’utilisation des infrastructures ferroviaires sont donc relativement faibles et d’autant plus faibles que le stock d’infrastructures est conséquent. Le partage entre coûts fixes et coûts d’usage des infrastructures est donc très différent selon les modes et crée d’importantes distorsions de concurrence. Les auditions ont révélé, notamment de la part des 4. 2. 7. entreprises ferroviaires et des syndicats de salariés, certaines inquiétudes quant aux effets des nouvelles propositions de la Commission: — un risque «d’écrémage» des meilleures relations aux bénéfi- ces des nouveaux candidats autorisés; — une «concurrence faussée» entre les impératifs de service d’intérêt général et les impératifs commerciaux; — un risque de «rétrécissement» du rôle et des fonctions des réseaux au seul tractionnariat, au moment même où les fonctions d’organisateur de transport prennent de plus en plus d’importance; — une crainte d’«effet mécanique» faisant de la «séparation comptable» entre activités voyageurs, grandes lignes et banlieue, d’une part et activités fret d’autre part, les prémices d’une «séparation organique» entre les deux activités. 5. Conclusions 5. 1. Le Comité économique et social s’appuyant notam- ment sur les précédents avis qu’il a rendus, les auditions qu’il a réalisées, les contributions dont il a bénéficié, est d’avis: Bruxelles, le 26 mai 1999. — qu’il est nécessaire et urgent de moderniser, de dynamiser et d’harmoniser les activités et la gestion des réseaux ferroviaires dans le sens notamment: • • • • • • d’une meilleure allocation et utilisation des infrastruc- tures existantes et de celles indispensables à la constitu- tion de véritables réseaux transeuropéens; d’une amélioration de leur position sur le marché et de leur situation commerciale et financière; d’une plus large coopération entre entreprises ferroviai- res et entre celles-ci et les autres opérateurs de trans- ports (fluvial, routier, aérien et maritime); d’une plus grande souplesse et transparence et d’un meilleur service aux usagers et chargeurs; d’un développement plus durable des systèmes de transport par l’internalisation des coûts externes par les différents modes et par la consolidation et le développement du transport combiné; d’une plus grande harmonisation des conditions de concurrence entre les modes notamment en ce qui concerne les conditions sociales de travail et de sécurité; — que la Commission devrait à la fois: • présenter un bilan prévisionnel et échelonné des résul- tats économiques, commerciaux, financiers et sociaux attendus des nouvelles directives; • mieux définir un certain nombre de concepts, de fonctions, de structures, de responsabilités qui sont proposés et mieux définir les interrelations entre les différents acteurs du système ferroviaire; • mieux étayer l’ensemble de ses propositions à partir de la situation objective des différents systèmes ferroviai- res, des avancées réalisées, des résultats obtenus; • simplifier son système de tarification et d’allocation des capacités d’infrastructures, de gestion, régulation, arbitrage du système de définition, d’application de contrôle et sanction en matière de sécurité. La Présidente du Comité économique et social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI