title: Propuesta de Decisión del Consejo relativa a la posición de la Comunidad en el seno del Consejo de Asociación en relación con la participación de Eslovenia en los programas comunitarios en los ámbitos de la salud y la política social

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
EU programme
Slovenia
health policy
social policy

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 20. 05. 1999 COM(1999) 199 final 99/0113 (CNS) Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO relativa a la posición de la Comunidad en el seno del Consejo de Asociación en relación con la participación de Eslovenia en los programas comunitarios en los ámbitos de la salud y la política social (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS El Consejo Europeo ha reconocido, en diversas ocasiones, que la apertura de los programas comunitarios a los países asociados de Europa Central constituía para estos últimos una etapa importante de su preparación a la adhesión. En las conclusiones de su reunión del 12 y 13 de diciembre de 1997 en Luxemburgo, reiteró la importancia de esta participación para permitir a los países candidatos familiarizarse con las políticas y los métodos de trabajo de la Unión. Además de los programas comunitarios en ámbitos como la educación, la formación, la juventud, la cultura, las pequeñas y medianas empresas, el medio ambiente y la las condiciones y modalidades de energía, se propone en lo sucesivo definir participación, a partir de 1999, de la República de Eslovenia en los programas existentes en los ámbitos de la salud y la política social. La presente propuesta sigue el modelo de propuestas equivalentes relativas a la participación de Bulgaria, la República Checa, Estonia, Hungría, Lituania y Rumania en los programas comunitarios a partir de 1998. Al participar en estos programas comunitarios, la República de Eslovenia podrá demostrar su intención de compartir los valores y las prioridades de la Comunidad relativos a un alto nivel de protección de la salud y a la igualdad de oportunidades entre ambos sexos. La participación en los programas en materia de salud pública es de un gran interés para la República de Eslovenia, en la medida en que permite: • contribuir a integrar a la República de Eslovenia en los debates y las reflexiones a escala europea sobre la salud pública, la prevención de las enfermedades y riesgos para la salud pública, la educación para la salud y la promoción de la salud; • fomentar la recogida y el análisis de información y datos sobre la salud que permitan efectuar comparaciones con los Estados miembros de la Comunidad; • alentar a las autoridades sanitarias, los profesionales de la salud y los demás servicios de salud pública de la República de Eslovenia (y de la Comunidad) a compartir sus informaciones y su experiencia en los distintos ámbitos prioritarios de los programas; • apoyar a Eslovenia en sus estrategias de prevención contra las grandes plagas identificadas a escala comunitaria (por ejemplo, el SIDA y otras enfermedades transmisibles, el cáncer, la toxicomanía, etc. ); • contribuir a promover la idea de que las exigencias en materia de protección de la salud deben ser un componente de las demás políticas de la Comunidad. La participación en el cuarto programa de acción sobre la igualdad de oportunidades entre ambos sexos permitirá: 2 • contribuir a familiarizar a la República de Eslovenia con la legislación europea en materia de igualdad de oportunidades mediante la participación en reuniones de expertos facilitando así la adopción del acervo jurídico; • ayudar a la República de Eslovenia a sensibilizar al público y los interlocutores sociales sobre la importancia de los principios de la legislación europea en materia de igualdad de oportunidades; • promover la igualdad de oportunidades en una economía en proceso de cambio, en particular, en los ámbitos de la educación y la formación profesional y en el mercado laboral; • reconciliar las vidas profesionales y familiares de hombres y mujeres; • promover la participación equilibrada de ambos sexos en la toma de decisiones; • dotar a las mujeres de la capacidad de ejercer sus derechos; • ofrecer a los organismos en cuestión la posibilidad de cooperar en el marco de proyectos transnacionales en favor de la promoción de la igualdad y de beneficiarse de un intercambio transnacional de información sobre las buenas prácticas en los ámbitos previamente mencionados. De acuerdo con las disposiciones de los Acuerdos Europeos o de sus protocolos adicionales, los propios países candidatos que participan en los programas tomarán a su cargo el coste de su participación; sin embargo, les es posible utilizar una parte de la contribución de su propio su dotación nacional PHARE para completar presupuesto. La República de Eslovenia declaró oficialmente que consagraría los créditos presupuestarios necesarios, calculados por los servicios de la Comisión, y que renunciaba a pedir que cualquier parte de su contribución financiera se pagara con cargo a su dotación PHARE. El proyecto adjunto de decisión del Consejo de Asociación CE - República de Eslovenia por el que se adoptan las condiciones y las modalidades de la participación eslovena en los programas comunitarios en los ámbitos de la salud y la política social trata principalmente de las cuestiones siguientes: – la República de Eslovenia colaborará en todas las actividades de los programas en los cuales participe: las condiciones de presentación, evaluación y selección de las solicitudes serán, en la medida de lo posible, las mismas que las que se apliquen a los Estados miembros de la Comunidad (Anexo I, apartados 1 y 2); – su contribución financiera y las normas que la regulan se definen en el apartado 4 del Anexo I y en el Anexo II; – para garantizar la dimensión comunitaria de los programas, las actividades deberán incluir un número mínimo de socios de los Estados miembros de la Comunidad; – la República de Eslovenia se asociará al seguimiento de su participación en los programas (Anexo I, apartado 6). 3 – estará invitada a participar en las reuniones de coordinación que precedan a las reuniones de los comités de gestión de los programas y se le informará de sus resultados (Anexo I, apartado 7); – la Decisión será aplicable a lo largo del período de duración de los programas (es decir hasta el 31 de diciembre de 2000, artículo 2 de la Decisión). La aprobación de la decisión del Consejo de Asociación por la que se autoriza a la República de Eslovenia a participar en los programas comunitarios en los ámbitos de la salud y la política social a partir de 1999 ofrecerá a este país la ocasión de tomar parte activamente en las políticas comunitarias en estos ámbitos en un momento en que está programado el comienzo de las negociaciones de adhesión. Por consiguiente, reviste una importancia política considerable. Con el fin de permitir la participación de la República de Eslovenia en los programas comunitarios en los ámbitos de la salud y la política social a partir de 1999, se invita al Consejo a adoptar la propuesta de Decisión adjunta. 4 Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO relativa a la posición de la Comunidad en el seno del Consejo de Asociación en relación con la participación de Eslovenia en los programas comunitarios en los ámbitos de la salud y la política social EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y en particular su artículo 152 y su artículo 308, en conjunción con el párrafo primero del apartado 3 de su artículo 300, Vista la propuesta de la Comisión1, Visto el dictamen del Parlamento Europeo2, (1) Considerando que el Acuerdo Europeo por el que se crea una asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Eslovenia, por otra, entró en vigor el. ; (2) Considerando que, según el artículo 106 del Acuerdo Europeo, Eslovenia puede participar en programas marco, programas específicos, proyectos u otras acciones comunitarias, en particular en el ámbito de la salud y de la política social y que, con arreglo al artículo 106, el Consejo de Asociación definirá las condiciones y las modalidades de la participación de Eslovenia en las actividades contempladas en el artículo anteriormente mencionado; (3) Considerando que la Decisión nº 645/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996, por la que se adopta un programa de acción comunitario de promoción, información, educación y formación en materia de salud en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000)3, y en particular el apartado 2 de su artículo 6, la Decisión nº 646/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996, por la que se adopta un plan de acción de lucha contra el cáncer en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000)4, y en particular el apartado 2 de su artículo 6, la Decisión nº 647/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996, por la que se adopta un programa de acción comunitario relativo a la prevención del SIDA y de otras enfermedades transmisibles en el marco de la acción en el ámbito 1 DO C 2 DO C 3 DO L 95/1 de 16. 4. 1996 4 DO L 95/9 de 16. 4. 1996 5 de la salud pública (1996-2000)5, y en particular el apartado 2 de su artículo 6, la Decisión nº 102/97/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 16 de diciembre de 1996, por la que se adopta un programa de acción comunitario relativo a la prevención de la toxicomanía en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000)6, y en particular el apartado 2 de su artículo 6, y la Decisión (95/593/CE) del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativa a un programa de acción comunitario a medio plazo para la igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres (1996-2000)7, y en particular el apartado 1 de su artículo 6, establecen que estos programas están abiertos a la participación de los países asociados de Europa Central según las condiciones definidas por el Acuerdo de Asociación con respecto a la participación en programas comunitarios, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: La posición que debe adoptar la Comunidad en el Consejo de Asociación instituido por el Acuerdo Europeo celebrado entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Eslovenia, por otra, sobre la participación de Eslovenia en los programas comunitarios en los ámbitos de la salud y la política social, es la que figura en el proyecto de Decisión del Consejo de Asociación, adjunto a la presente Decisión. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente 5 DO L 95/16 de 16. 4. 1996 6 DO L 19/25 de 22. 1. 1997 7 DO L 335/37 de 30. 12. 1995 6 ANEXO Proyecto de Decisión n°. /99 del Consejo de Asociación CE-Eslovenia, de. 1999, por la que se adoptan las condiciones y las modalidades de la participación de Eslovenia en los programas comunitarios en los ámbitos de la salud y la política social EL CONSEJO DE ASOCIACIÓN, Visto el Acuerdo Europeo por el que se crea una asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Eslovenia, por otra8, y en particular el artículo 106 relativo a la participación de Eslovenia en los programas comunitarios, Considerando que, según el artículo 106 del Acuerdo Europeo, Eslovenia puede participar en programas marco, programas específicos, proyectos u otras acciones de la Comunidad, en particular, en los ámbitos de la salud y la política social; Considerando que según el artículo 106 del citado Acuerdo Europeo, el Consejo de Asociación decidirá las condiciones y las modalidades de la participación de Eslovenia en las actividades contempladas en el artículo 106; DECIDE: Artículo 1 La República de Eslovenia participará en los programas de la Comunidad Europea de promoción en materia de salud, lucha contra el cáncer, prevención del SIDA y de otras enfermedades transmisibles, dependencia de las toxicomanías y de igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres, según las condiciones y las modalidades indicadas en los Anexos I y II, que son parte integrante de la presente Decisión. Artículo 2 La presente Decisión tendrá validez hasta el 31 de diciembre de 2000. La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción. Artículo 3 Por el Consejo de Asociación Hecho en El Presidente 8 DO 7 ANEXO I Condiciones y modalidades de la participación de la República de Eslovenia en los programas de promoción en materia de salud, lucha contra el cáncer, prevención del SIDA y de otras enfermedades transmisibles, dependencia de las toxicomanías y de igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres. 1. Eslovenia participará en los programas de la Comunidad Europea de promoción en materia de salud, lucha contra el cáncer, prevención del SIDA y de otras enfermedades transmisibles, dependencia de las toxicomanías y de igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres (en lo sucesivo denominados "los Programas"), de conformidad, excepto disposiciones contrarias de la presente Decisión, con los objetivos, criterios, procedimientos y plazos establecidos en la Decisión nº 645/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996, por la que se adopta un programa de acción comunitario de promoción, información, educación y formación en materia de salud en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000), y en particular el apartado 2 de su artículo 6, la Decisión nº 646/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996, por la que se adopta un plan de acción de lucha contra el cáncer en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000), y en particular el apartado 2 de su artículo 6, la Decisión nº 647/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996, por la que se adopta un programa de acción comunitario relativo a la prevención del SIDA y de otras enfermedades transmisibles en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000), y en particular el apartado 2 de su artículo 6, la Decisión nº 102/97/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 16 de diciembre de 1996, por la que se adopta un programa de acción comunitario relativo a la prevención de la toxicomanía en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000), y en particular el apartado 2 de su artículo 6, y la Decisión (95/593/CE) del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativa a un programa de acción comunitario a medio plazo para la igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres (1996-2000), y en particular el apartado 1 de su artículo 6. 2. Las condiciones y las modalidades de presentación, evaluación y selección de las solicitudes de instituciones, organizaciones y particulares seleccionables de la República de Eslovenia se ajustarán, en la medida de lo posible, a las que vigentes en los Estados miembros de la Comunidad. 3. Para garantizar la dimensión comunitaria de los Programas, los proyectos y acciones transnacionales propuestos por la República de Eslovenia deberán incluir un número mínimo de socios de los Estados miembros de la Comunidad. Este número mínimo se determinará en el marco de la aplicación de los Programas, teniendo en cuenta la naturaleza de las distintas actividades, del número de socios en un proyecto determinado y del número de países que participan en los Programas. 4. La República de Eslovenia abonará cada año una contribución al presupuesto general de las Comunidades Europeas para cubrir los costes de su participación en los Programas (véase el Anexo II). El Comité de Asociación podrá modificar esta contribución en caso necesario. 8 5. En el marco de las disposiciones existentes, los Estados miembros de la Comunidad y la República de Eslovenia harán todo lo posible para facilitar a las personas seleccionadas para los Programas la libre circulación y la residencia entre Eslovenia y los Estados miembros de la Comunidad con el fin de participar en las actividades cubiertas por la presente Decisión. 6. Sin perjuicio de las responsabilidades de la Comisión y del Tribunal de Cuentas de las Comunidades Europeas en materia de vigilancia y de evaluación de los Programas, de acuerdo con las Decisiones relativas a los programas de promoción en materia de salud, lucha contra el cáncer, prevención del SIDA y de otras enfermedades transmisibles, prevención de las toxicomanías y de igualdad de (artículos 7, 7, 7, 7 y 11, oportunidades respectivamente), la participación de la República de Eslovenia en los Programas será objeto de un seguimiento continuo en el marco de una asociación entre Eslovenia y la Comisión de las Comunidades Europeas. La República de Eslovenia presentará a la Comisión los informes necesarios y participará en otras actividades específicas emprendidas por la Comunidad en este contexto. entre hombres y mujeres 7. Sin perjuicio de los procedimientos contemplados en el artículo 5 de la Decisión relativa a la promoción en materia de salud, el artículo 5 de la Decisión relativa a la lucha contra el cáncer, el artículo 5 de la Decisión relativa a la prevención del SIDA y de otras enfermedades transmisibles, el artículo 5 de la Decisión relativa a la dependencia de las toxicomanías y el artículo 9 de la Decisión relativa a la igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres, la República de Eslovenia estará invitada a todas las reuniones de coordinación que traten de las cuestiones relativas a la aplicación de la presente Decisión; estas reuniones tendrán lugar antes de las reuniones ordinarias de los Comités de los Programas. La Comisión informará a la República de Eslovenia acerca de los resultados de estas reuniones ordinarias. 8. La lengua utilizada en los procedimientos relativos a las solicitudes, contratos, informes que deban presentarse y otros aspectos administrativos de los Programas será una de las lenguas oficiales de la Comunidad. 9 ANEXO II CONTRIBUCIÓN FINANCIERA DE LA REPÚBLICA DE ESLOVENIA A LOS PROGRAMAS DE PROMOCIÓN EN MATERIA DE SALUD, LUCHA CONTRA EL CÁNCER, PREVENCIÓN DEL SIDA Y DE OTRAS ENFERMEDADES TRANSMISIBLES, DEPENDENCIA DE LAS TOXICOMANÍAS Y DE IGUALDAD DE OPORTUNIDADES ENTRE HOMBRES Y MUJERES 1. La contribución financiera de la República de Eslovenia cubrirá los elementos siguientes: – – ayuda financiera concedida a los participantes eslovenos en los Programas; los costes suplementarios de carácter administrativo de la gestión de los Programas por la Comisión generados por la participación de la República de Eslovenia. 2. Para cada ejercicio financiero, el importe acumulado de las subvenciones o de otras ayudas financieras recibidos de los Programas por los beneficiarios eslovenos no deberá exceder la contribución abonada por la República de Eslovenia, después de deducir los costes administrativos suplementarios. Cuando la contribución abonada por la República de Eslovenia al presupuesto tras la deducción de los costes general de las Comunidades Europeas, administrativos suplementarios, sea superior al importe acumulado de las subvenciones u otras ayudas financieras recibidas por los organismos nacionales y los beneficiarios eslovenos de los Programas, la Comisión trasladará el saldo al ejercicio presupuestario siguiente y se deducirá de la contribución del año siguiente. Si siguiera existiendo tal excedente al término de los Programas, el importe correspondiente se reembolsaría a la República de Eslovenia. 3. Promoción en materia de salud La contribución anual de la República de Eslovenia será de 34 187 euros a partir de 1999. De costes administrativos suplementarios de la gestión del Programa por la Comisión generados por la participación de la República de Eslovenia. esta suma, 2 237 euros servirán para cubrir los 4. Lucha contra el cáncer La contribución anual de la República de Eslovenia será de 59 256 euros a partir de 1999. De esta suma, 3 876 euros los costes administrativos suplementarios de la gestión del Programa por la Comisión generados por la participación de la República de Eslovenia. servirán para cubrir 5. Prevención del SIDA y de otras enfermedades transmisibles La contribución anual de la República de Eslovenia será de 45 582 euros a partir costes de 1999. De esta suma, 2 982 euros servirán para cubrir los 10 administrativos suplementarios de la gestión del Programa por la Comisión generados por la participación de la República de Eslovenia. 6. Dependencia de las toxicomanías La contribución anual de la República de Eslovenia será de 22 791 euros a partir de 1999. De esta suma, 1 491 euros los costes administrativos suplementarios de la gestión del Programa por la Comisión generados por la participación de la República de Eslovenia. servirán para cubrir 7. Igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres La contribución anual de la República de Eslovenia será de 33 792 euros a partir de 1999. De esta suma, 2 210 euros los costes administrativos suplementarios de la gestión del Programa por la Comisión generados por la participación de la República de Eslovenia. servirán para cubrir 8. El Reglamento financiero aplicable al presupuesto general de la Comunidad se aplicará en concreto a la gestión de la contribución de la República de Eslovenia. Tras la entrada en vigor de la presente Decisión y a principios de cada año posterior, la Comisión enviará a la República de Eslovenia una petición de fondos correspondiente a su contribución a los costes en virtud de la presente Decisión. Esta contribución se abonará en euros en una cuenta bancaria de la Comisión expresada asimismo en euros. La República de Eslovenia abonará su contribución a los costes anuales de conformidad con la presente Decisión en función de la petición de fondos, a más tardar tres meses después del envío de esta última. Todo retraso en el pago de la contribución dará lugar a un pago por Eslovenia de intereses sobre el importe restante a partir de la fecha de vencimiento. El tipo de interés corresponderá al tipo aplicado por el Fondo Europeo de Cooperación Monetaria durante el mes del vencimiento, para sus operaciones en euros, aumentado en un porcentaje de 1,5 puntos. 9. La República de Eslovenia pagará los costes suplementarios de carácter administrativo a los que se hace mención en los apartados 3, 4, 5, 6 y 7 con cargo a su presupuesto nacional. 10. La República de Eslovenia abonará el 100% del coste de su participación con cargo a su presupuesto nacional. 11 FICHA DE FINANCIACIÓN 1. TÍTULO DE LA ACCIÓN Participación de la República de Eslovenia en los programas de promoción de la salud, de lucha contra el cáncer, de prevención del SIDA y otras enfermedades transmisibles, de prevención de la toxicomanía y para la igualdad de oportunidades entre los hombres y las mujeres 2. LÍNEA PRESUPUESTARIA INTERESADA 6091, B3-4300, B3-4301, B3-4303, B3-4302, B3-4012 3. FUNDAMENTO JURÍDICO Tratado por el que se establecen la Comunidad Europea, y, en particular, sus artículos 152 y 308 en relación con el primer párrafo del apartado 3 de su artículo 300, Acuerdo europeo con la República de Eslovenia de. Decisión nº 645/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996, por la que se adopta un programa de acción comunitario de promoción, información, educación y formación en materia de salud en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000), y en particular el apartado 2 de su artículo 6, Decisión nº 646/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996, por la que se adopta un plan de acción de lucha contra el cáncer en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000), y en particular el apartado 2 de su artículo 6, Decisión nº 647/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996, por la que se adopta un programa de acción comunitario relativo a la prevención del SIDA y de otras enfermedades transmisibles en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000), y en particular el apartado 2 de su artículo 6, Decisión nº 102/97/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 16 de diciembre de 1996, por la que se adopta un programa de acción comunitario relativo a la prevención de la toxicomanía en el marco de la acción en el ámbito de la salud pública (1996-2000), y en particular el apartado 2 de su artículo 6, Decisión (95/593/CE) del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativa a un programa de acción comunitario a medio plazo para la igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres (1996-2000), y en particular el apartado 1 de su artículo 6, 12 4. DESCRIPCIÓN DE LA ACCIÓN: 4. 1 Objetivo general La participación de la República de Eslovenia en los cinco programas comunitarios en cuestión contribuirá a su preparación para la adhesión, como un elemento clave de la estrategia reforzada de preadhesión. Permitirá también a la República de Eslovenia familiarizarse con los procedimientos y los métodos empleados en los programas comunitarios en los ámbitos de la salud y la política social. El proceso de toma de decisiones relativo a la apertura de los programas requiere una decisión del Consejo de Asociación instituido entre la Unión y el país asociado interesado. Esta decisión define también las modalidades prácticas de la apertura. El Acuerdo Europeo con la República de Eslovenia entró en vigor el 01/02/99 y prevé la participación de la República de Eslovenia en una amplia gama de setores, entre los que figuran la salud y la política social. Otros programas comunitarios en particular, en los ámbitos de la cultura, la energía, el medio ambiente, las PYME y la investigación, entre otras cosas, ya están abiertos o se abrirán próximamente a la participación de los países asociados de Europa Central. 4. 2 Período cubierto por la acción y disposiciones establecidas para su renovación Durante toda la duración de los programas comunitarios en cuestión, es decir, hasta el 31 de diciembre de 2000. 5. CLASIFICACIÓN DEL GASTO/INGRESO 5. 1 Gasto no obligatorio 5. 2 Créditos disociados 5. 3 Tipo de ingresos contemplados: Dado que el Acuerdo Europeo, en su artículo 106, estipula que la República de Eslovenia asumirá los gastos que resulten de su participación, se invitará a la República de Eslovenia a abonar su contribución a la partida 6091 de los ingresos del presupuesto de la Unión. 6. TIPO DEL GASTO/INGRESO - - - Subvención del 100% Subvención para la cofinanciación con otras fuentes del sector público o privado No se prevé el reembolso parcial o total de la contribución financiera comunitaria 13 Por lo que se refiere a los ingresos, la contribución de la República de Eslovenia para cubrir los gastos de su participación se inscribe en la partida 6091. Estos ingresos se destinarán a las partidas de gastos de los cinco programas en cuestión y, eventualmente, a las partidas de gastos operativos relevantes. El importe de los ingresos previsto se indica en el apartado 7. 4. 7. INCIDENCIA FINANCIERA 7. 1 Método de cálculo del coste de la acción (vínculo entre los costes individuales y el coste total) El cálculo de la acción se basa en los siguientes requisitos: - la contribución de cada país socio a la financiación de las actividades contempladas en el protocolo se calcula sobre la base del principio de la asunción por este país de los costes de su participación. A tal efecto, se abrió la partida 6091 se en el estado de ingresos del presupuesto; - La Comunidad puede decidir, individualmente, completar la contribución del país socio. Este complemento puede adoptar la forma de una contribución de con cargo al programa nacional PHARE. La República de Eslovenia hizo saber que no recurriría a esta posibilidad. De acuerdo con el Acuerdo Europeo celebrado con la República de Eslovenia, las modalidades financieras y presupuestarias de los cinco programas en cuestión se presentan del siguiente modo: los costes se han calculado sobre la base de distintos parámetros inherentes a los cinco programas, es decir el PIB per cápita ponderado con la PPA (paridad de poder adquisitivo), la población y, cuando sea conveniente, los gastos de salud. Para la promoción de la salud, la contribución anual de la República de Eslovenia asciende a 34 187 euros a partir de 1999. Para la lucha contra el cáncer, la contribución anual asciende a 59 256 euros a partir de 1999. Para la prevención del SIDA y otras enfermedades transmisibles, la contribución anual asciende a 45 582 euros a partir de 1999. Para la prevención de la toxicomanía, la contribución anual asciende a 22 791 euros a partir de 1999. Para la igualdad de oportunidades entre los hombres y las mujeres, la contribución anual asciende a 33 792 euros a partir de 1999. La totalidad de las contribuciones mencionadas se imputará al presupuesto nacional de la República de Eslovenia. 14 7. 2 Desglose por elementos de la acción Programa 1999 2000 Total (República de Eslovenia) en euros Promoción de la salud Lucha contra el cáncer Prevención del SIDA Prevención de la toxicomanía Igualdad de oportunidades entre los hombres y las mujeres 31 950 55 380 42 600 21 300 31 582 31 950 55 380 42 600 21 300 31 582 Total 182 812 182 812 63 900 110 760 85 200 42 600 63 164 365 624 7. 3 Gastos operativos de estudios, de reuniones de expertos, etc. , inscritas en la Parte B Nada 7. 4 Calendario de las acciones plurianuales Los ingresos anuales previsibles se disponen del siguiente modo: Partida 6091 1999 2000 Años posteriores TOTAL Parte operativa 182 812 182 812 Parte administrativa 12 796 12 796 Total 195 608 195 608 365 624 25 592 391 216 15 8. DISPOSICIONES ANTIFRAUDE Y RESULTADOS DE APLICACIÓN SU Todos los contratos, convenios y otros compromisos jurídicos de la Comisión prevén la posibilidad de un control in situ de la Comisión y el Tribunal de Cuentas. Los beneficiarios de las acciones deben, en particular, presentar informes y declaraciones financieras, que sirvan para garantizar que los gastos están justificados y corresponden al objeto de la financiación comunitaria. Las disposiciones antifraude de las líneas presupuestarias básicas se aplican también a la presente línea, previa adaptación al caso de los PECO. 9. ELEMENTOS DE ANÁLISIS COSTE-EFICACIA 9. 1. Objetivos específicos cuantificables, población contemplada La participación en el cuarto programa de acción para la igualdad de oportunidades entre los hombres y las mujeres tiene por objetivo sensibilizar a la opinión pública sobre los derechos y las prácticas en materia de igualdad de oportunidades y hacer aplicar las directivas sobre la igualdad. La población destinataria está compuesta especialmente por juristas y representantes de instituciones gubernamentales y no gubernamentales encargados de supervisar el respeto de la legislación y las políticas en materia de igualdad de oportunidades. Los programas de salud, por su parte, van dirigidos cada uno de ellos a una población específica y establecen prioridades anuales que engloban los objetivos contemplados. Las minorías, los ciudadanos con una renta reducida y todos aquéllos cuyo nivel de vida es inferior a la media constituyen grupos de riesgo y gozan de peor salud. Conviene, pues, prestarles una atención especial. 9. 2. Justificación de la acción - Necesidad de la intervención presupuestaria comunitaria No solicitada por la República de Eslovenia - Elección de las modalidades de la intervención La contribución del presupuesto nacional de la República de Eslovenia contribuirá a familiarizar a este país con las políticas y los procedimientos internos de la Comunidad en los ámbitos de la salud y la política social. La integración de los nacionales eslovenos en las redes comunitarias contribuirá a preparar a la República de Eslovenia para su adhesión futura. - Principales factores de incertidumbre que pueden afectar a los resultados específicos de la acción Dado que la selección de los proyectos se hará sobre una base cualitativa, el impacto real no podrá percibirse sino en función de la capacidad de respuesta de los operadores eslovenos a las convocatorias de propuestas que lance la Comisión en el marco de los cinco programas. 16 9. 3. Control y evaluación de la acción Las disposiciones de control y evaluación establecidas en los programas de promoción de la salud, de lucha contra el cáncer, de prevención del SIDA, de prevención de la toxicomanía y para la igualdad de oportunidades entre los hombres y los procedimientos de evaluación previstos por las las mujeres (en particular, decisiones por las que se adoptan los cinco programas) cubrirán también las acciones financiadas en favor de los beneficiarios eslovenos. 10. GASTOS ADMINISTRATIVOS (sección III, Parte A del Presupuesto) La movilización efectiva de los recursos administrativos necesarios resultará de la decisión anual de la Comisión relativa a la asignación de los recursos, teniendo en cuenta, en particular, el personal y de los importes suplementarios que hayan sido concedidos por la autoridad presupuestaria. Las necesidades suplementarias no permiten nunca prejuzgar la decisión que la Comisión deban tomar por lo que se refiere a: a) b) la demanda de nuevos puestos en el marco del AP; la asignación de los recursos. 17 10. 1 Incidencia sobre el número de empleos (en años/hombre) Tipos de empleos Personal que debe destinarse a la gestión de la acción Empleos permanentes Empleos temporales Fuente Duración Recursos suplementarios 1999-2000 Recursos existentes en la DG o el servicio en cuestión Funcionarios o contratados temporales A B C Otros recursos (asistencia técnica, A-7002) TOTAL (1) 0,25 por programa (2) 0,1 por programa 1,25 (1) 0,5 (2) 0,023 1,75 0,023 18 10. 2 Incidencia financiera global de los recursos humanos Total Método de cálculo (coste total de la acción para el período de 1999-2000) (en euros) Funcionarios * 378 000 1,75 años/hombre (108. 000 euros/año) x 2 años Contratados temporales Otros recursos (asistencia técnica, partida A-7002) 4 592 0,023 años/hombre (100. 000 euros/año) x 2 años TOTAL 383 022 * Utilizando los recursos existentes necesarios para administrar la acción (cálculo sobre la base de funcionarios A-1, A-2, A-4, A-5 y A-7). Los gastos de la partida A-7002 (asistencia técnica) estarán cubiertos por los ingresos (tercer párrafo del apartado 2 del artículo 4, del Reglamento financiero) recibidos de la República de Eslovenia para su participación en los programas comunitarios (apartado 5. 3 de la ficha financiera). 19 10. 3 Aumento de otros gastos administrativos que se derivan de la acción Línea presupuestaria (n° y título) Total (en euros) Método de cálculo (coste total de la acción para el período de 1999-2000) (Coste de una misión : 1. 200 euros, coste de una reunión : 857 euros) A-701 - misiones A-7030 - reuniones A-7031 - reuniones obligatorias 12 000 1 misión x 5 programas x 2 años (Redondeo a) 9 000 Participación de un representante esloveno en 1 reunión anual x 5 programas x 2 años Coste de la presencia suplementaria de representantes eslovenos Total 21 000 Estos gastos estarán cubiertos por los ingresos (tercer párrafo del apartado 2 del artículo 4, del Reglamento financiero) recibidos de la República de Eslovenia para su participación en los programas comunitarios (apartado 5. 3 de la ficha financiera). 20


title: 1999/573/EG: Kommissionens beslut av den 20 maj 1999 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (Ärende nr IV/36.592 - Cégétel +4) [delgivet med nr K(1999) 1194] (Text av betydelse för EES) (Endast de engelska, franska och tyska texterna är giltiga)

eurovoc_concepts:
France
economic concentration
industrial restructuring
restriction on competition
shareholder
telecommunications industry

formats: html pdf print

text: L 218/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 1999 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 20 maj 1999 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (Ärende nr IV/36. 592 – Cégétel +4) [delgivet med nr K(1999) 1194] (Endast de engelska, franska och tyska texterna är giltiga) (Text av betydelse för EES) (1999/573/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, med beaktande av förordning nr 17 av den 6 februari 1962, första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86 (1), senast ändrad genom Anslutningsakten för Öster- rike, Finland och Sverige, särskilt artiklarna 2, 6 och 8 i denna, 2. med beaktande av ansökan om icke-ingripandebesked och den anmälan om undantag som inlämnades, enligt artiklarna 2 och 4 i förordning nr 17, den 18 juli 1997, med beaktande av den sammanfattning av ansökan och anmälan som offentliggjorts enligt artikel 19. 3 i förordning nr 17 (2), efter samråd med Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor, och av följande skäl: I. FAKTA A. INLEDNING 1. Den 18 juli 1997 mottog kommissionen en anmälan enligt artikel 4 i förordning nr 17 om en grupp avtal, genom vilka Compagnie générale des eaux SA (CGE), British Telecommunications plc (BT), Mannesmann AG och SBC International Inc. (SBCI) har beslutat om sina respektive i samband med Compagnie générale de télécommunica- tions (Cégétel). intressen och affärsrelationer insatser, Denna anmälan avser omstruktureringen av Cégétel, ett bolag som i slutet av 1995 inrättades av CGE och som sedan dess har varit verksamt inom de tidigare liberalise- rade segmenten av telemarknaden, inom mobiltelefoni, Société française de radiotéléphonie (SFR) och personsökning, Société française de transmission de données par radio (TDR). i synnerhet Denna anmälan står i samband med anmälan av avtalen mellan Société nationale de chemins de fer française (SNCF) och Cégétel beträffande Télécom Développement (TD), se tillkännagivande enligt artikel 19. 3 i förordning nr 17 – ärende nr IV/36. 581 (3), ett gemensamt kontrol- lerat dotterbolag som SNCF har tilldelat sitt befintliga som nu telenät utvecklas till ett alternativt infrastrukturnät för fjärrtrafik genom att man lägger ut ytterligare 6 000 km optiska fiberkablar. (9 000 km optiska fiberkablar), (1) EGT 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EGT C 238, 29. 7. 1998, s. 3. (3) EGT C 293, 22. 9. 1998, s. 4. 18. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/15 3. 4. 5. 6. Syftet med omstruktureringen är att göra det möjligt för Cégétel att bli den andra teleoperatören för samhällsom- fattande teletjänster i Frankrike genom att erbjuda ett fullständigt sortiment av teletjänster, inklusive fast talte- lefoni. Cégétel har förvärvat den befintliga affärsverk- samheten för teletjänster till företagskunder från BT:s dotterbolag i Frankrike (BT France). Cégétel bygger för närvarande tillsammans med SNCF upp ett fast natio- nellt fjärrnät, via TD. TD utvecklar fasta fjärrtjänster för taltelefoni och överföringskapacitet som sedan saluförs av Cégétel Le 7 till privatkunder och av Cégétel Entre- prises till företagskunder. Dessa två företag kommer att för sina respektive kundsegment tillhandahålla samtliga efterfrågade teletjänster. TD, Cégétel Le 7 och Cégétel Entreprises tilldelades de nödvändiga i licenserna i december 1997 och i mars 1998 (i enlighet med artiklarna L 33-1 och L 34-1 i den franska Code des P&T). Cégétel är en av de första alterna- tiva operatörerna som har tilldelats ett kort E-prefix för val av operatör och som har börjat erbjuda fjärrtjänster för privatkunder. Cégétel började erbjuda sina fasta fjärr- teletjänster i februari 1998. B. PARTERNA CGE, numera Vivendi, är ett diversifierat företag som tillhandahåller ett omfattande sortiment av tjänster: vattenförsörjning, avfallshantering, offentliga bygg- och anläggningsarbeten, konununikationer fastigheter, (multimedia, telekommunikationer). CGE:s globala omsättning under räkenskapsåret 1996 var 25 552 miljoner ecu ( 165 914 miljoner franska franc), varav 3,6 % inom telesektorn (främst genom SFR och TDR). Företaget var inte tidigare verksamt på mark- naden för fasta teletjänster i Frankrike. kabeltelevision, BT är den traditionella teleoperatören i Förenade kunga- riket, men är nu verksamt i hela världen. BT:s globala omsättning för året som löpte ut den 31 mars 1997 var 14 935 miljoner brittiska pund (18 352 miljoner ecu). BT är majoritetsägare av Concert Communications (Concert) som tillhandahåller mervärdestjänster och till- läggstjänster till multinationella företag. BT fanns redan innan den fullständiga liberaliseringen 1998 i många europeiska länder genom samriskföretag inom liberalise- rade segment som mobilkommunikation och/eller tele- tjänster för företag. Företaget går nu in på marknaden 7. 8. 9. 10. 11. 12. flera av dessa länder genom för fasta teletjänster i samriskföretag som Cégétel. BT var genom sitt dotter- bolag BT France tidigare verksamt på den franska mark- naden för liberaliserade teletjänster till företag, med en mycket låg marknadsandel (mindre än [. ] (*)). Mannesmann AG är moderföretag för en diversifierad industrikoncern med en global omsättning på 34 683 miljoner tyska mark (18 163 miljoner ecu). Mannes- mann AG har för avsikt att bli den andra teleoperatören i Tyskland genom sitt samriskföretag med Deutsche Bahn. Mannesmann AG driver det andra GSM-nätet i Tyskland. Mannesmann var inte tidigare verksamt på den franska telemarknaden, förutom genom ett aktiein- nehav i TDR. SBCI är ett helägt dotterbolag till SBC Communications Inc. SBC är en av sju regionala teleoperatörer i USA. Det är ett av världens ledande diversifierade teleföretag med nära 114 000 anställda. SBCI var inte tidigare verksamt på den franska telemarknaden, förutom genom ett aktie- innehav på 10 % i SFR. C. DEN ANMÄLDA TRANSAKTIONEN Anmälan innehåller en grupp avtal som berör denna transaktion, alla daterade den 14 maj 1997. De vikti- gaste avtalen är aktieinnehavaravtalet, huvudavtalet, ramavtalet om nätsamarbete för internationell trafik, distributionsavtalet med Concert och ramavtalet om till- handahållande av nät och kundservice för Concerts tjänster. Aktieinnehav CGE (numera Vivendi) ägde ursprungligen 100 % av aktierna i Cégétel. Genom avtalen har parterna, direkt eller indirekt, följande aktieinnehav i Cégétel: Vivendi (15 %). (44 %), BT (26 %), Mannesmann (15 %), SBCI Företagsledning Cégétel leds av en bolagsstyrelse som består av nio styrelseledamöter (fem från Vivendi, två från BT, en från Mannesmann, en från SBCI), bland vilka en ordförande utses. Bolagsstyrelsen biträds av flera kommittéer, däribland en verkställande kommitté, vars syfte är att spela en nyckel- roll genom att fastställa aktieinnehavarnas gemensamma ståndpunkt vid viktiga strategiska beslut, i synnerhet vid [. ] (*). Den verkställande kommittén består av Cégétel:s verkställande verkställande direktörer samt en företrädare för varje aktieinnehavare. Den verkställande kommittén leds antingen av Cégétel:s verkställande direktör eller av Vivendis företrädare i verkställande kommittén. direktör, Cégétel:s vice (*) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är marke- rade med en asterisk. L 218/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 1999 13. 14. 15. 16. 17. 18. Den verkställande kommittén kommer att verka genom enhälligt fattade beslut, men det finns en mekanism för att lösa konflikter. Om man inte kan enas i en fråga kommer denna fråga att avgöras av bolagsstyrelsen (vid ett ”slutligt” möte i bolagsstyrelsen) genom enkel majo- ritet, med förbehåll för vetorätt och särskilda beslutsrät- tigheter. Samtliga parter har vetorätt [. ] (*). BT har en särskild vetorätt för att [. ] (*). i synnerhet vad gäller Parterna har särskilda beslutsrättigheter i enlighet med vilka beslut i ett begränsat antal frågor (främst [. ] (*) måste godkännas av minst en företrädare för varje part vid det slutliga mötet i bolagsstyrelsen. Affärsverksamheternas omfattning 19. Cégétel är endast verksamt i Frankrike, inklusive utom- europeiska departement och territorier. Företaget är enligt artikel 2. 1. 1 i aktieinnehavaravtalet förbjudet att infrastruktur utanför Frankrike. investera i Cégétel och företagen som det kontrollerar tillhanda- håller ett fullständigt sortiment av inhemska och interna- främst olika tionella teleprodukter och teletjänster, nyligen liberaliserade taltelefonitjänster, samt tal- och datatjänster till slutanvändare, både privatkunder och företagskunder, distribution av Concerts tjänster, leve- rans av dessa tjänster genom uppförande och drift av ett inhemskt nät och/eller samtrafik med andra operatörer, internationella tjänster, infrastrukturtjänster, outsourcing och företagssupport, tillhandahållande av Internetanslut- ningar. Cégétel har för avsikt att år 2006 ha en mark- nadsandel inom fjärr- och internationell fast taltelefoni på uppskattningsvis [. ] (*). Cégétel kommer att vidareutveckla sin mobiltelefoni- verksamhet i Frankrike som för närvarande bedrivs av dess dotterbolag SFR. Telefoni över kabeltevenät ingår inte i Cégétel:s affärs- verksamhet på detta stadium, såvida inte parterna enhäl- ligt fattar beslut om detta. Bestämmelser om icke-konkurrens Parterna är genom artikel 2. 4 i aktieinnehavaravtalet eniga om att Cégétel och dess dotterbolag skall vara de enda enheterna genom vilka de kommer att etablera och bedriva televerksamhet i Frankrike, med förbehåll för alla tillämpliga konkurrensbestämmelser beträffande passiv försäljning. En del mycket specifika verksamheter utgör undantag från denna bestämmelse om icke- konkurrens (till exempel [. ] (*) osv. ). Bestämmelser om prioriterad leverantör Det föreskrivs i artikel 6 i aktieinnehavaravtalet att affärsavtal mellan Cégétel och någon av de fyra aktiein- nehavarna eller mellan Cégétel och dess dotterbolag kommer att slutas enligt en bestämmelse om prioriterad leverantör. Detta innebär att Cégétel när det skall köpa något kommer att välja någon av aktieinnehavarna som leverantör före tredje part i de fall denne aktieinnehavare erbjuder lika eller bättre villkor än något avtal som skulle kunna slutas med tredje part med avseende på alla tjänstekvalitet osv. ). (pris, volym, relevanta faktorer Omvänt gäller att en aktieinnehavare kommer att välja Cégétel som sin leveräntör när villkoren som Cégétel erbjuder är minst lika förmånliga som något annat erbjudande som skulle kunna lämnas av tredje part. Internationell trafik mellan Cégétel och BT enligt principen om prioriterad kund och principen om prioriterad leverantör Cégétel kommer att samarbeta med BT för att utveckla Cégétel:s internationella trafik enligt principen om prio- riterad leverantör, som förklaras i föregående skäl, och prioriterad kund. BT kommer att vara prioriterad leve- för terminering av produkter och rantör till Cégétel tjänster trafik (1). Cégétel kommer att vara BT:s prioriterade leverantör för termi- nering av ingående internationell taltrafik i bulk (2) i Frankrike. för utgående internationell Cégétel kommer att vara BT:s prioriterade kund för utgående internationell taltrafik i bulk: BT kommer att erbjuda Cégétel villkor som åtminstone är lika fördelak- tiga för Cégétel som de villkor som BT erbjuder andra operatörer med licenser i Frankrike. BT kommer att vara Cégétel:s prioriterade kund för terminering av ingående internationell taltrafik i Frankrike. Cégétel kommer att erbjuda BT villkor som åtminstone är lika fördelaktiga för BT som de villkor som Cégétel erbjuder alla andra operatörer i Förenade kungariket. De andra aktieinneha- varna har möjlighet att ingå liknande avtal. Concerts distributionsavtal 20. Cégétel är utsett till ensam distributör av Concerts tilläggstjänster mervärdestjänster och internationella (globala produkter) i Frankrike och är skyldigt att erhålla alla sina globala produkter från BT. Om Cégétel av en kund i Frankrike uttryckligen uppmanas att tillhanda- hålla en global produkt som inte är en Concerttjänst kommer ärendet att rapporteras till den verkställande kommittén. Ramavtalet om tillhandahållande av nät och kundservice för Concerts tjänster innehåller bestäm- melser för att säkerställa samverkan mellan BT:s och Cégétel:s nät för att kunna tillhandahålla en sömlös änd- till-änd-tjänst till Concerts kunder. Cégétel förbjuds att tillhandahålla stödtjänster för andra globala tjänster än Concerttjänster. (1) Med utgående internationell trafik från Frankrike till alla andra länder och med ingående internationell trafik avses trafik från alla andra länder till Frankrike. trafik avses i detta skäl (*) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är marke- rade med en asterisk. (2) Med internationell taltrafik i bulk avses de bastjänster för internatio- nell taltrafik som en operatör tillhandahåller en annan operatör utan regler om proportionell återbetalning eller om proportionella avräk- ningstaxor. 18. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/17 D. DEN RELEVANTA MARKNADEN Mobila teletjänster 21. 22. 23. Produktmarknad Cégétel kommer att inrikta sig på samtliga segment i den fasta och mobila franska telemarknaden, både för tjänster. För fasta teletjänster är det kommissionens etablerade praxis att anse att de relevanta marknaderna är markna- derna för inhemska och internationella tal- och data- tjänster, med en segmentering mellan marknaden för taltjänster (där både privatkunder och företagskunder förekommer) och marknaden för datatjänster (främst segmentering i företagskunder) inhemska och internationella marknader. Den exakta avgränsningen av produktmarknaden kan emellertid lämnas öppen eftersom den föreslagna transaktionen även under snävast möjliga definition inte ger upphov till konkurrensbegränsningar. en ytterligare samt 27. Beträffande marknaden för tillhandahållande av GSM- tjänster har kommissionen tidigare ansett att det finns en ökande trend mot en europeisk marknad på grund av i en viss grad av utbytbarhet i Europa mellan de olika typer av abonnemang som tillåts genom s. k. roaming- avtal. Parterna hävdar att den relevanta geografiska marknaden är Frankrike mot bakgrund av de licensregler och det regelverk inom ramen för vilka dessa tjänster tillhandahålls. De hävdar också att det är föga troligt att en fransk kund skulle kunna tänka sig ett abonnemang i en annan medlemsstat, i synnerhet som avgifterna för internationell roaming är höga. En definition av den relevanta geografiska marknaden för mobila teletjänster behöver emellertid inte göras, eftersom den anmälda transaktionen sedan ändringarna av bestämmelserna om icke-konkurrens (se punkt 31) inte ger upphov till konkurrensbegränsningar. Parternas marknadsandelar För mobila teletjänster hävdar parterna att denna marknad inbegriper alla mobila taltjänster oavsett stan- dard (analog, GSM, DCS 1800). Den exakta avgräns- ningen av produktmarknaden kan emellertid lämnas öppen eftersom den föreslagna transaktionen även under snävast möjliga definition inte ger upphov till konkur- rensbegränsningar. 28. Förutom vad gäller mobila teletjänster är parternas marknadsandelar inom de beskrivna segmenten för närvarande försumbara (under [. ] (*) för 1997). SFR, ett dotterbolag till Cégétel, har en marknadsandel på omkring 38 % inom mobiltelefoni i Frankrike. Geografisk marknad De viktigaste konkurrenterna på dessa marknader 24. Den geografiska marknaden bestäms telesektorn genom i) nätets omfattning och täckning samt antal kunder som kan nås inom ekonomiska ramar och vars efterfrågan kan mötas, och ii) det rättsliga systemet, systemet för kontroll och rätten att tillhandahålla en tjänst. i 29. I Frankrike, liksom i de flesta andra europeiska länder, har den befintliga teleoperatören, i det här fallet France Télécom, en dominerande ställning inom nästan alla segment av marknaden för fasta teletjänster på grund av sitt tidigare monopol på infrastruktur och tjänster. France Télécom har en marknadsandel på uppskatt- ningsvis 51 % på marknaden för mobila teletjänster, med avseende på antal abonnenter. Fasta teletjänster 25. Med beaktande av licensregler och regelverk för tillhan- dahållande av fasta basteletjänster måste den geografiska marknaden för dessa tjänster anses vara nationell. 26. Å andra sidan efterfrågas kundanpassade paket av tele- tjänster för företag på åtminstone tre separata geogra- fiska marknader, nämligen på global nivå, regional nivå över gränserna och på nationell nivå (se kommissionens beslut 96/546/EG i ärendet nr IV/35. 337 – Atlas, skäl 12 (1)). (1) EGT L 239, 19. 9. 1996, s. 23. eller etc. ), 30. Många företag har trätt in eller avser att träda in på den franska telemarknaden antingen globalt (9 Telecom) eller i särskilda segment som återförsäljning av taltjänster företagstjänster (Axis, Kertel, telenät (WorldCom, Siris, Colt, Omnicom, etc. ), lokala nät (Lyonnaise des Eaux) osv. I juli 1998 hade 37 licenser tillhandahållande av teletjänster för redan beviljats, medan 18 licensansökningar höll på att utredas av den nationella tillsynsmyndigheten för tele- tjänster. Sju operatörer hade tilldelats ett ”kort prefix” för val av operatör. Tre operatörer tillhandahåller mobila teletjänster i Frankrike, nämligen France Telecom, SFR och Bouygues Telecom. telenät och/eller (*) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är marke- rade med en asterisk. L 218/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 1999 E. ÄNDRINGAR SOM GJORTS EFTER KOMMISSIONENS INGRIPANDE Tillämpligheten av artikel 81. 1 i EG-fördraget på omstruktureringen av Cégétel 31. tillämp- Kommissionen informerade parterna om att ningen av bestämmelsen om icke-konkurrens för mark- nadsföring och försäljning av GSM-tjänster (försäljning av SIM-kort), föreföll vara oförenlig med gemenskapens konkurrensregler med tanke på den möjliga utbytbar- heten i Europa mellan olika GSM-abonnemang som möjliggörs genom roamingavtal. Parterna har därför enats om att ändra de ursprungliga avtalen så att tillhan- dahållande av SIM-kort till slutanvändare som befinner sig i Frankrike från andra aktieinnehavare i Cégétel än Vivendi inte omfattas av bestämmelsen om icke-konkur- rens och så att Cégétel och de företag som det kontrol- lerar tillåts att sälja sina GSM-tjänster (SIM-kort) utanför Frankrike. F. INGA SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PARTER 32. Inga synpunkter från tredje parter har inkommit till kommissionen sedan offentliggörandet av ett medde- lande i enlighet med artikel 19. 3 i förordning nr 17. II. RÄTTSLIG BEDÖMNING A. ARTIKEL 81. 1 I EG-FÖRDRAGET 33. 34. telemarknaden och företaget kommer I Cégétel förenas moderbolagens verksamheter på den franska att utveckla och tillhandahålla nya tjänster på denna marknad. Satsningen innebär ändringar i moderbolagens strukturer. Vivendi lämnar de av sina dotterbolag som redan är verksamma på marknaden, främst inom mobil- kommunikation och personsökning till Cégétel, som tar över majoriteten av BT Frances affärsverksamhet. Cégétel är inrättat för att vara varaktigt verksamt, vilket bland annat visas av moderbolagens avsevärda finansi- ella åtaganden. Cégétel är ett aktiebolag bildat enligt fransk lagstiftning. Efter omstruktureringen kommer aktieinnehavarnas egna kapital i Cégétel enligt uppskatt- ning att uppgå till [. ] (*) franska franc och Cégétel:s likvida tillgångar minus korta skulder att vara [. ] (*) franska franc, där Cégétel kontrollerar 80 % av SFR, samt 100 % av TDR och Cégétel Entreprises. (*) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är marke- rade med en asterisk. 35. 36. 37. Bakgrund Transaktionen måste bedömas inom ramen för den full- ständiga liberaliseringen av den franska telesektorn. France Télécom hade fram till den 1 januari 1998 monopol över allmänt tillgänglig taltelefoni, vilket är det allra viktigaste marknadssegmentet. Före detta datum inom slutna tilläts konkurrerande taltjänster endast brukargrupper och via privata företagsnät. Transak- tionen förefaller mot bakgrund av detta vara konkur- rensfrämjande. Cégétel är en ny aktör på den franska telemarknaden genom att företaget nu kan erbjuda ett fullständigt sortiment av teletjänster. Före omstrukturer- ingen var företaget endast verksamt på marknaden genom tillhandahållandet av mobila teletjänster via SFR. Vivendi hade inte tidigare varit verksamt på marknaden för fast taltelefoni och BT, SBCI eller Mannesmann hade inte varit verksamma som operatörer med fullständigt sortiment av teletjänster på andra marknader än sina respektive nationella marknader. Deras närvaro på den franska telemarknaden begränsades till verksamhet inom tidigare liberaliserade segment. Den franska telemarknaden är en av Europas största. Den kännetecknas i likhet med andra nyligen liberalise- rade marknader av ett antal hinder för inträde, såsom de stora investeringar som krävs (under sex år kommer Cégétel att investera [. ] (*) franska franc i fast verk- samhet, främst utläggning av nät), en teknik som hela tiden utvecklas i en kommersiell omgivning, där snabb- heten är en nyckelfaktor för ett lyckat marknadsinträde, den tidigare monopoloperatören, France Télécoms, sedan länge etablerade dominerande ställning (France Télécom har planerat en progressiv minskning av sina taxor), behovet av att skapa ett starkt varumärke för att kunna övervinna kundernas lojalitet till France Télécom samt de höga kostnaderna för finansiering av samhälls- omfattande tjänster. Inga faktiska konkurrenter på den relevanta marknaden BT och SBCI är båda före detta monopoloperatörer på andra nationella marknader och är verksamma inom liberaliserade segment av telemarknaderna eller har intressen i andra länders teleoperatörer. Företagen hade inte kommit in på några andra marknader än sina egna nationella i egenskap av operatörer med fullständigt sortiment av teletjänster innan den fullständiga liberali- seringen 1998. Mannesmann är en ny tysk teleoperatör som redan har börjat expandera till andra nationella telemarknader i Europa genom att ingå allianser. Före- taget hade däremot inte kommit in på marknaderna för fasta teletjänster innan liberaliseringen 1998. BT och Mannesmann konkurrerar faktiskt med varandra genom dotterbolag på vissa marknader, till exempel Tyskland och Italien. 18. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/19 Före den anmälda transaktionen konkurrerade parterna emellertid inte med varandra i någon betydande utsträckning på den franska telemarknaden. Deras verk- samhet på denna marknad var extremt begränsad (utom vad gäller mobiltelefoni). Det enda segmentet inom vilket vissa av parterna skulle kunna anses konkurrera med varandra är segmentet för tillhandahållande av tele- tjänster för företag – främst datatjänster och virtuella privata nät. Denna konkurrens var med tanke på parternas mycket små marknadsandelar och France Télé- emellertid mycket ställning coms begränsad. Cégétel var verksamt på denna marknad endast i mycket begränsad utsträckning (genom sitt tidi- gare deltagande i Siris) och BT Frances andel av mark- naden för teletjänster för företag var 1996 under [. ] (*). I slutet av 1996 drog sig Cégétel ur Siris, ett företag som inrättades 1995 tillsammans med Unisource och som fortfarande är verksamt på den franska marknaden för teletjänster för företag. Mannesmann och SBCI bedrev ingen direktverksamhet inom den franska telesektorn. dominerande Parterna kan beträffande tillhandahållandet av mobila teletjänster anses vara faktiska eller potentiella konkur- renter endast om den relevanta marknaden är Europa. BT och Mannesmann har visserligen andelar i olika mobila teleoperatörer i Europa, men potentiell konkur- rens mellan moderbolagen och SFR på denna marknad ändras inte genom Cégétel-avtalet. Dessa avtal avser endast den franska marknaden och försäljningen av SIM- kort (GSM-abonnemang) har undantagits från bestäm- melsen om icke-konkurrens. 42. 43. Den potentiella konkurrensen minskas inte Det måste också göras en bedömning av huruvida denna transaktion begränsar den potentiella konkurrensen på de relevanta marknaderna. Formellt sett skulle man kunna anse att moderbolagen hade och fortfarande har de nödvändiga finansiella och tekniska resurserna att var för sig komma in på dessa marknader. Parterna skulle sannolikt var för sig ha kunnat komma in i olika nisch- segment av den franska telemarknaden, men de skulle med tanke på de stora investeringar som behövs inte ha kunnat ägna sig åt samma globala televerksamhet som Cégétel och lika effektivt kunna erbjuda ett fullständigt sortiment av teletjänster. BT:s, SBCI:s och Mannesmanns strategier i telesektorn är på europeisk eller global nivå. BT and Mannesmann håller för närvarande på att utveckla sin verksamhet på flera nyligen liberaliserade marknader i Europa. Mark- nadsinträdet sker genom allianser med lokala eller inter- för att kunna förena finansiella nationella partner resurser och dra fördel av varandra. Partner med licenser för mobila teletjänster och/eller med privilegierad till- gång till infrastruktur ger viktiga fördelar. Parterna skulle uppenbarligen inte kunna följa sådana globala strategier om de gick in på marknaderna var för sig eftersom detta skulle kräva enorma finansiella resurser. Till exempel uppskattar Cégétel i sin verksamhetsplan den kumule- rade investeringen i anläggningstillgångar för de fasta tjänsterna till [. ] (*) franska franc på sex år, där den största delen kommer att ske under de första tre åren och främst avse utläggning av nät. Omstruktureringen av Cégétel, som har samma syfte och effekt som inrättandet av ett nytt företag, gör det möjligt för parterna att med förenade krafter gå in på en marknad som till stor del domineras av France Télécom. Förenandet av parternas avsevärda finansiella åtaganden, deras omfattande kunskap om telemarknaderna och deras erfarenhet av att bygga upp och förvalta nya tele- tjänster kommer att göra det möjligt för Cégétel att erbjuda nya, mera avancerade tjänster snabbare och billi- gare än vad parterna skulle ha kunnat göra var för sig. Parternas starka sidor förefaller komplettera varandra och kommer att möjliggöra omfattande samverkan. Vivendi har tillsammans med sina dotterbolag som redan var verksamma inom mobil telekommunikation gjort den största finansiella investeringen i Cégétel. BT har bidragit med sin befintliga verksamhet på den franska marknaden för företagstjänster, sin tekniska expertis och marknadskännedom samt de mycket sofisti- kerade Concerttjänsterna. SBCI besitter omfattande kommersiell erfarenhet av saluförande från en av de mest konkurrensutsatta marknaderna i världen. Mannes- mann har erfarenhet i uppbyggnad och drift av ett fast markbundet nät, särskilt i forn av stamnät baserade på järnvägsinfrastruktur. 38. 39. 40. 41. BT eller SBCI måste, även om de är före detta monopol- operatörer på sina hemmamarknader, anses vara nya operatörer i Frankrike och på alla andra nationella tele- marknader liberaliserade det segmentet fast taltelefoni, som utgör den allra viktigaste delen av marknaden. nyligen gäller vad (*) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är marke- rade med en asterisk. 44. Det faktum att Cégétel kommer att inrikta sig mot samt- liga marknadssegment kommer att medföra kostnadsbe- sparingar till följd av stordriftsfördelar på teknisk och operativ nivå. Cégétel:s nätverksamhet som bedrivs till genom dess samriskföretag med SNCF kommer exempel att dra nytta av den trafik som genereras av SFR, av de fiberoptiska nät som har byggts för före- tagskunder samt möjligen av den internationella trafik som genereras av moderbolagen i Förenade kungariket, Tyskland och i Förenta Staterna. L 218/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 1999 45. 46. Den potentiella konkurrensen minskas inte heller inom specifika segment (som datatjänster eller virtuella privata företagsnät), där parterna teoretiskt sett skulle ha kunnat komma in var för sig. Cégétel kommer att vara en allvarlig konkurrent till France Télécom inom dessa segment och dess verksamhet kommer sannolikt att med tanke på de effektivitetsvinster som betonats i det före- gående vara mera effektiv än vad parterna skulle ha kunnat åstadkomma var för sig. Cégétel kommer dess- utom, i likhet med vad som anges i skäl 30, möta många konkurrenter inom alla segment av de relevanta markna- derna. BT är den enda europeiska före detta monopol- operatören i Cégétel-alliansen och potentiell konkurrens förekommer från många andra teleoperatörer. Slutsats Cégétel ger upphov till en mera effektiv konkurrenssitua- tion för den tidigare monopoloperatören än vad moder- bolagen skulle ha kunnat åstadkomma var för sig. Omstruktureringen av Cégétel begränsar inte faktisk eller potentiell konkurrens på den franska marknaden för fast taltelefoni (eftersom parterna inte kunde komma in på denna marknad var för sig) eller inom något annat rele- vant av telemarknaden (eftersom Cégétel kommer att vara mycket konkurrenskraftigt inom dessa segment och eftersom det finns ett stort antal konkur- renter) eller på den potentiella europeiska marknaden för mobila teletjänster. Omstruktureringen av Cégétel omfattas därför inte av tillämpningsområdet för artikel 81. 1 i EG-fördraget. segment Tillämpligheten av artikel 81. 1 i EG-fördraget på andra avtalsbestämmelser 47. Det måste undersökas huruvida följande bestämmelser begränsar konkurrensen ytterligare: — Den allmänna bestämmelsen om icke-konkurrens i artikel 2. 4. 49. 50. 51. — Cégétel:s utnämning ensam distributör av till Concerttjänster i Frankrike, Cégétel:s skyldighet att erhålla alla sina globala produkter från Concert samt förbudet för Cégétel att tillhandahålla stödtjänster för andra tjänster än Concerttjänster. — De bestämmelser om prioriterad kund och om prio- riterad leverantör som beskrivs i skälen 18 och 19. 52. verksamhet inflytande över Cégétel:s samriskföretaget. Så länge parterna behåller sitt nuva- rande vilket beskrivs i skälen 11, 12 och 13 kan denna bestämmelse anses vara underordnad inrättandet och den framgångs- rika driften av en ny fransk teleoperatör med ett fullstän- genom omstruktureringen av digt Cégétel. Det kommer därför inte att ske någon separat granskning enligt artikel 81. 1 i EG-fördraget av denna bestämmelse utan granskningen kommer att ske i samband med granskningen av omstruktureringen av Cégétel. tjänstesortiment (b) Ensam distributör av Concerttjänster Före denna transaktion var BT France ensam distributör av Concerttjänster i Frankrike. Det allmänna avtalet om beviljades distribution av Concerttjänster exklusiv undantag genom kommissionens beslut 94/579/EG i ärende nr IV/34. 857 – BT/MCI (1). Kommissionen drog i det beslutet slutsatsen att avtalet om exklusiv distribution av Concerttjänster omfattades av bestämmelserna i artikel 81. 1 i EG-fördraget. Samma slutsats dras nu ifråga om avtalet om exklusiv distribu- tion av Concerttjänster i Frankrike. Cégétel:s utnämning till ensam distributör av Concerttjänster i Frankrike omfattas av artikel 81. 1 i EG-fördraget eftersom avtalet har till syfte eller resultat att förhindra Frankrike från att importera dessa tjänster från andra medlemsstater vilket kan påverka konkurrensen inom gemenskapen. Avtalet kan inte heller anses vara underordnat omstrukturer- ingen av samriskföretaget. Påverkan på handeln mellan medlemsstaterna Avtalet om exklusiv distribution kommer mot bakgrund karaktär och av Concerttjänsternas eftersom Cégétel har som målsättning att bli den andra teleoperatören med ett i Frankrike att påverka handeln mellan Frankrike och andra medlemsstater avsevärt. tjänstesortiment internationella fullständigt (c) Bestämmelser om prioriterad leverantör och om prioriterad kund internationell i Genom bestämmelsen om prioriterad leverantör ramavtalet om nätsamarbete för trafik garanteras en regelbunden och ständig tillförsel av den internationella trafiken mellan BT och Cégétel. BT:s gynnande av Cégétel för ingående trafik till Frankrike är en del av BT:s förväntade bidrag till samriskföretaget. Å andra sidan var BT endast berett att investera i Cégétel och överföra sin befintliga verksamhet i Frankrike till det om man fick behålla alla former av samverkan mellan verksamheten i Frankrike och verksamheten i andra länder, främst för internationell trafik. (a) Begränsning av konkurrensen 48. Moderbolagens allmänna bestämmelse om icke-konkur- rens är ett uttryck för aktieinnehavarnas tydliga åtagande beträffande Cégétel och är nödvändig för att garantera Cégétel:s aktieinnehavare att moderbolagen kommer att fokusera sin verksamhet på den franska marknaden i (1) EGT L 223, 27. 8. 1994, s. 36. 18. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/21 53. 54. 55. 56. 57. 58. Denna mekanism ger inte den prioriterade leverantören möjlighet att beakta erbjudanden från andra leverantörer och leder inte automatiskt till en situation där den prio- riterade leverantören är skyldig att komma med motbud då en annan leverantör lämnat ett bättre bud. Meka- tydlig prisinformation, nismen leder således inte till vilket missgynnar andra leverantörer. Den begränsar inte konkurrensen beträffande priser står Cégétel fritt att välja andra leverantörer om de erbjuder bättre villkor än BT. eftersom det Genom principen om prioriterad kund säkerställs att Cégétel får tillgång till BT:s tjänster för terminering av internationella samtal från Frankrike i Förenade kunga- riket på bästa möjliga villkor och att BT får tillgång till Cégétel:s terminering av internationella samtal från Förenade kungariket i Frankrike på bästa möjliga villkor. tjänster för Dessa bestämmelser gör det möjligt för Cégétel och dess moderbolag att vidareutveckla Cégétel:s verksamhet till lägre kostnader. Kommissionens slutsats är att bestäm- i den mån de begränsar konkurrensen, är melserna, underordnade omstruktureringen av Cégétel och de kommer inte att bli föremål för en separat granskning enligt artikel 81 i fördraget. Samma slutsats kan dras beträffande den allmänna princip om prioriterad leverantör mellan Cégétel, dess dotterbolag och moderbolag som föreskrivs i artikel 6 i aktieinnehavaravtalet. B. TILLÄMLIGHETEN AV ARTIKEL 81. 3 FÖR AVTALET OM EXCKLUSIV DISTRIBUTION AV CONCERTTJÄNSTER I FRANKRIKE Tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande Genom att utse en enda distributör i Frankrike behöver BT inte underhålla affärsförbindelser med ett stort antal distributörer i landet och företaget kommer därför att kunna minska sina transaktionskostnader, vilket gör det möjligt att göra effektivitetsvinster. BT kommer också att lättare kunna övervinna distributionssvårigheterna vid tillhandahållandet av Concerttjänster och skydda sin immateriella äganderätt. Förmågan att kunna tillhanda en enda kontaktpunkt för allt som har med de tillhanda- hållna tjänsterna att göra är en konkurrensfördel för denna typ av tjänster. 59. 60. 61. 62. medföra för få investeringar i dessa verksamheter. Denna intensifierade marknadsföring kommer att stimulera konkurrens mellan de olika leverantörerna av globala tjänster och kan anses vara det mest effektiva sättet att konkurrera effektivt med France Télécom på marknaden för globala tjänster. Dessutom kommer det faktum att Cégétel har utsetts till ensam distributör av Concerttjänster, vilket är ett av BT:s viktiga bidrag till samriskföretaget, att komplettera före- tagets tjänsteutbud och därigenom förbättra Cégétel:s ställning som en fullfjädrad konkurrent till France Télécom (som är ensam distributör av GlobalOnes tjänster i Frankrike). som Cégétel Slutligen kommer de stordriftsfördelar medför och som omnämns i skäl 44 att förbättra Concerttjänsternas konkurrenskraft i Frankrike. Cégétel har större resurser och fler fördelar för att effektivt distribuera Concerttjänster än vad BT France hade före transaktionen. Fördelar för konsumenterna Genom de anmälda avtalen kommer BT bistå Cégétel med att snabbt och effektivt lansera och förbättra en mängd sofistikerade Concerttjänster. Kunderna kommer att gynnas av effektivitetsvinsterna i distributionen ovan, av lämpligt stöd från Cégétel samt av att Concerttjäns- terna snabbt blir tillgängliga i Frankrike. Användare av telekommunikationer kommer också att gynnas av en intensiv marknadsföring vilket kommer att öka konkurrensen inom detta segment av den franska telemarknaden. av Concerttjänster, Den ensamrätt som erbjuds Cégétel är dessutom inte absolut, då varken BT eller någon annan medlem av Concertalliansen kommer att förbjudas att ha kunder i Frankrike om en kund begär en sådan tjänst från dem. Potentiella användare av Concerttjänster är i likhet med vad som påpekas i BT/MCI-beslutet vanligen köpare av mycket sofistikerade teletjänster över gränserna och har en avsevärd förhandlingsstyrka, vilket leder till att margi- nalerna pressas och till en förväntad hög konkurrensnivå bland leverantörerna. Parallellimport av Concerttjänster är således en reell möjlighet. Nödvändighet Den ensamrätt som tilldelats Cégétel kommer att under- lätta marknadsföringen av Concerttjänster och leda till intensiv marknadsföring samtidigt som distributionen rationaliseras. Ensamrätten kommer att garantera en till- fredsställande kvalitetsnivå för Cégétel:s tillhandahål- lande av ytterligare stödtjänster i egenskap av distributör. Att utse ett stort antal distributörer skulle tvärtom kunna 63. Ett exklusivavtal för distribution av Concerttjänster är nödvändigt för att få till stånd de ovannämnda konkur- rensfrämjande effektivitetsvinsterna. Denna ensamrätt är nödvändig för att koncentrera Cégétel:s marknadsföring och försäljningsinsatser på Concerttjänster så att före- taget verkligen kan konkurrera med andra leverantörer av globala teletjänster. 64. 65. 66. 67. L 218/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 1999 Förbudet för Cégétel att sälja eller tillhandahålla stöd- tjänster, som är tjänster som konkurrerar med Concert- tjänster är även det nödvändigt för att garantera BT om att Cégétel kommer att inriktas mot distribution av Concerttjänster. Dessa bestämmelser gör det också möjligt för BT och Concert att planera försäljningen av tjänsterna med större precision och för en längre tidspe- riod samt att garantera att distributörens fordringar regelbundet kommer att mötas. Ramavtalet om tillhan- dahållande av nät har utarbetats för att säkerställa samverkan mellan BT:s och Cégétel:s nät så att de skall kunna tillhandahålla en sömlös änd-till-änd-tjänst till Concerts kunder. Avtalet är nödvändigt för att möjlig- göra distribution av Concerttjänster i Frankrike. hålla sina egna privata nätlösningar. Concertdistributörer kommer dessutom ha möjlighet att bedriva passiv försäljning i andra länder. Slutsats 68. Kommissionen drar slutsatsen att samtliga villkor för ett enskilt undantag enligt artikel 81. 3 i EG-fördraget uppfylls vad gäller de exklusiva bestämmelserna för distributionen av Concerttjänster i Frankrike. Kommissionen har dessutom i tidigare beslut om samriskföretag på marknaden för globala teletjänster funnit att distribution med ensamrätt bättre än andra arrangemang immateriella skyddar moderbolagens rättigheter, se Atlas-beslutet skäl 58 och beslut 97/780/ EG (Unisource), skäl 93 (1). 69. Cégétel:s ensamrätt kommer i vilket fall som helst inte att vara absolut. Varken BT eller någon annan medlem av Concertalliansen kommer att förbjudas att ha kunder i Frankrike om en kund begär en sådan tjänst från dem. På samma sätt tillåter i distributionsavtalet för Concert- tjänster att Cégétel bedriver passiv försäljning i områden där BT eller tredje part har utsetts till distributör av Concerttjänster. C. UNDANTAGETS VARAKTIGHET Enligt artikel 8 i förordning nr 17 skall ett beslut om tillämpning av artikel 81. 3 i EG-fördraget utfärdas för en viss tid. Enligt artikel 6 i förordning nr 17 kan ett sådant beslut inte träda i kraft tidigare än dagen för anmälan. Kommissionen kan med tanke på den tid som Cégétel kommer att behöva för att erövra en avsevärd andel av marknaden för teletjänster för företag i Frankrike och få utdelning från sina investeringar för fasta teletjänster i det här fallet bevilja en lång undantagsperiod. Undan- tagsperioden i föreliggande beslut bör vara i tio år från dagen för anmälan. Inte sätta konkurrensen ur spel Concerttjänsterna kommer att konkurrera med andra globala produktlinjer, främst GlobalOnes tjänster som distribueras av France Télécom, som är den domine- rande leverantören av teletjänster och telenät i Frankrike. Många företag kommer som påpekas i skäl 30 att till- handahålla internationella teletjänster för företag i Frank- rike (Siris, WorldCom, Colt, etc. ). Dessa tjänster kommer åtminstone delvis att konkurrera med Concerttjänsterna. Flera av dessa operatörer kommer att utveckla egna nät. Parterna förväntar sig dessutom konkurrens, åtminstone vad gäller mervärdestjänster, till exempel företag inom branschen för datorer och databe- handling (som IBM) och företag som tillhandahåller informationstjänster (som GEIS). Multinationella eller andra stora företag har dessutom förmågan att tillhanda- från andra aktörer, (1) EGT L 318, 20. 11. 1997, s. 1. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 På grundval av de fakta som kommissionen förfogar över har den ingen anledning att vidta åtgärder enligt artikel 81. 1 i EG-fördraget eller artikel 53. 1 i EES-avtalet när det gäller de anmälda avtalen om omstruktureringen av Cégétel, inklusive de underordnade bestämmelserna om i) det allmänna konkurrens- förbudet i aktieinnehavaravtalet för varje part, så länge dessa förblir oförändrat parters respektive inflytande över Cégétel jämfört med den situation som beskrivs i skälen 11, 12 och 13 av detta beslut och ii) bestämmelserna om prioriterad leve- rantör och prioriterad kund. Artikel 2 Under en period av tio år från och med den 18 juli 1997 förklaras bestämmelserna i artikel 81. 1 i EG-fördraget och 53. 1 i EES-avtalet i kraft av artikel 81. 3 i EG-fördraget och 53. 3 i EES-avtalet icke tillämpliga på uppgörelserna för att ge Cégétel exklusiv distribution av Concerttjänster i Frankrike. 18. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/23 Artikel 3 Detta beslut riktar sig till: Vivendi SA 52, rue d'Anjou F-75008 Paris British Telecommunications plc 81 Newgate Street London EC1A 7AJ United Kingdom Mannesmann AG Mannesmannufer 2 D-40213 Düsseldorf SBCI Inc 2 Read's Way, Suite 117, Corporate Commons Newcastle Delaware 19720 USA Utfärdat i Bryssel den 20 maj 1999. På kommissionens vägnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen