title: 1999/679/EG: Kommissionens beslut av den 26 maj 1999 om det statliga stöd som Tyskland beviljat till förmån för Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH (BSL) [delgivet med nr K(1999) 1469] (Text av betydelse för EES) (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
aid to industry
chemical industry
privatisation

formats: html pdf print

text: L 269/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 10. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 26 maj 1999 om det statliga stöd som Tyskland beviljat till förmån för Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH (BSL) [delgivet med nr K(1999) 1469] (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (1999/679/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT tillfälle att granska de avtal som slutits mellan BSL och Hoechst. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88. 2 första stycket i detta, med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, särskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att i enlighet med ovan nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att inkomma med synpunkter, med beaktande av dessa synpunkter, och av följande skäl: I. FÖRFARANDE Genom sitt beslut 96/545/EG av den 29 maj 1996 om Tysklands stödåtgärder till förmån för Buna GmbH, Sächsische Olefinwerke GmbH, Leuna-Werke GmbH, Leuna-Polyolefine GmbH och BSL Polyolefinverbund GmbH (2) godkände kommissionen stöd för privatiser- ingen av Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH (BSL) till ett totalt belopp av 9,5 miljarder tyska mark. Genom en skrivelse av den 8 september 1997 lade Tyskland fram två nya avtal (tredje och fjärde ändrings- avtalen) om ändring av privatiseringsavtalet. Kommissionen underrättade genom en skrivelse av den 3 februari 1998 Tyskland om sitt beslut av den 10 december 1997 att återuppta förfarandet enligt artikel 88. 2 i EG-fördraget på grund av de stöd som kommis- sionen godkänt genom sitt beslut 96/545/EG. Genom en skrivelse av den 3 mars 1998 besvarade Tyskland denna skrivelse. Kommissionen begärde genom en skrivelse av den 1 april 1998 ytterligare uppgifter, som lämnades genom svarsskrivelser av den 9 juni 1998 och den 19 juni 1998. Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offent- liggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3). Kommissionen har gett alla andra berörda parter tillfälle att yttra sig om det ifrågavarande stödet. Den 17 juni 1998 hölls ett möte mellan kommissionen och de tyska myndigheterna för att ge kommissionen 1. 2. 3. 4. 5. (1) EGT C 128, 25. 4. 1998, s. 13. (2) EGT L 239, 19. 9. 1996, s. 1. (3) Se fotnot 1. 6. 7. 8. 9. Synpunkterna från andra berörda parter meddelades Tyskland genom en skrivelse av den 29 juni 1998. Genom en skrivelse av den 4 augusti 1998 kommente- rade Tyskland dessa synpunkter. I en skrivelse av den 4 september 1998 ställde kommis- sionen ytterligare frågor, som besvarades genom en skri- velse av den 29 september 1998. Den 3 november 1998 hölls ett möte med de tyska myndigheterna. Den 2 december 1998 ställde kommissionen ytterligare frågor och överlämnade till Tyskland en undersökning av avtalen om energileveranser som utförts av en oberoende expert. 10. Genom skrivelser av den 6 januari 1999 och den 15 mars 1999 lämnade Tyskland sitt svar och gav samtidigt meddelande om en rad ändringar. 11. 12. 13. II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET Den 10 december 1997 beslutade kommissionen att återuppta förfarandet enligt artikel 88. 2 på grund av stöd uppgående till 9,5 miljarder mark till förmån för BSL, som kommissionen hade godkänt i sitt slutliga beslut av den 29 maj 1996. Stöden skall ges för att privatisera BSL, efterföljarföretaget till tre av de största kemikombinaten i f. d. Tyska demokratiska republiken. Kommissionens godkännande av den 29 maj 1996 inne- höll olika villkor, framför allt en förpliktelse för Tysk- land att enligt artikel 93. 3 (nuvarande artikel 88. 3) i EG-fördraget underrätta kommissionen om alla avvi- kelser från privatiseringsavtalet. I början av september 1997 överlämnade Tyskland till kommissionen två nya avtal (tredje och fjärde ändrings- avtalen) mellan Dow och Bundesanstalt für vereinigungs- bedingte Sonderaufgaben (BvS) om ändring av privatiser- ingsavtalet. Dessa ändringsavtal gällde ändringar av de anläggningar som skall byggas eller uppgraderas. Total- beloppet på 9,5 miljarder mark ändrades visserligen 19. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 269/37 inte, men båda ändringarna medförde stora förändringar av kapaciteten och stödbetalningarna. På grund av detta upprätthålls inte längre förhållandet mellan kapacitet och statliga stödbelopp i de enskilda investeringar som BSL skall företa och som kommissionen hade godkänt genom sitt beslut av den 29 maj 1996. anilin med säkerhet skulle föras ut på marknaden. Dess- utom hade flera anilintillverkare vid upprepade tillfällen framfört sina betänkligheter beträffande anilinfabriken till kommissionen. Följaktligen syntes det tvivelaktigt att ett ytterligare stöd för investeringar på ca 50 miljoner mark var förenligt med fördraget. 14. 15. 16. 17. 18. 19. Dessutom har kommissionen fått veta att i det nya avtal om energileveranser som BSL och VKR (VEBA) slutit för att uppfylla villkoret i kommissionens beslut av den 29 maj 1996 anges ett betydligt högre pris för omstruktu- reringsperioden (då BvS kompenserar det negativa kassa- flödet) än under de följande åren. Då kommissionen den 10 december 1997 beslutade att återuppta förfarandet kände den till att ändringsavtalen inte skulle medföra en ändring av totalbeloppet på 9,5 miljarder mark. Trots detta hyste kommissionen allvarliga betänkligheter om huruvida de förändringar av produktionskapaciteten vid omstruktureringen av BSL som anges i tredje och fjärde ändringsavtalen omfattas av kommissionens beslut av den 29 maj 1996. Följaktligen är det möjligt att kapaci- tetsökningarna får negativa effekter på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. De ändringar som anges i de ifrågavarande ändringsav- talen gäller följande anläggningar: För att uppgradera krackningsanläggningen planerades en ökning av produktionskapaciteten av ”kemiskt ren” (Chemical Grade) etylen, som behövs för framställning av etylbensen och sedan för styren, till 60 000 ton/år. I samband med detta ville kommissionen veta om den investering som skall göras i krackningsanläggningen som Tyskland överensstämmer med de uppgifter lämnade före beslut 96/545/EG. I synnerhet var det nödvändigt att få veta om ökningen av produktionen av kemiskt ren etylen kommer att påverka krackningsan- läggningens totala kapacitet eller om ökningen ligger inom ramarna för denna. 20. Man har beslutat att öka bensenanläggningens kapacitet till 320 000 ton/år. Ursprungligen planerades en kapa- citet på 120 000 ton/år, men redan under loppet av kommissionens första förfarande enligt artikel 88. 2 ökades den planerade kapaciteten till 200 000 ton/år. I sitt beslut 96/545/EG utgick kommissionen från denna kapacitetsnivå. Den kapacitetsökning som förutses i det fjärde ändringsavtalet medförde ytterligare kostnader på 50 miljoner mark. 21. Då kommissionen återupptog förfarandet enligt artikel 88. 2 kunde den inte inse varför denna tilläggsinvestering skulle finansieras inom ramen för det beviljade stödet. Visserligen släpps bensen inte ut på marknaden, utan används i BSL:s anilinfabrik, men man måste beakta att 22. 23. 24. 25. 26. 27. En kapacitetsökning i butadienfabriken med 45 000 ton till 120 000 ton/år infördes i omstruktureringsplanen som ersättning för den propantank till ett värde av 45 miljoner mark som hade godkänts i beslut 96/545/EG men som enligt den ändrade omstruktureringsplanen inte längre behövdes. Butadien förbrukas på platsen i den nya lösningselastomeranläggningen. 90 miljoner mark hade reserverats för att finansiera butadienfabriken. Även på denna punkt hyste kommissionen allvarliga betänkligheter om huruvida BvS:s finansiering av kostna- derna för utvidgningen av butadienfabriken på 90 miljoner mark överensstämde med det nödvändiga minimum som godkänts i beslut 96/545/EG. i Utvidgningen av etylbensen-/styrenenheten infogades omstruktureringsplanen som ersättning för den kompen- sation för ”strukturella svagheter” som kommissionen inte kunde godkänna. Kapaciteten i denna enhet skall nu ökas från 200 000 till 280 000 ton/år. Båda dessa produkter förbrukas på platsen. I det fjärde ändringsav- talet fastställdes att BvS inte skall överta investerings- kostnader på 33 miljoner mark. De totala kostnaderna skulle överstiga de planerade kostnaderna med 75 miljoner mark. Kommissionens allvarliga betänkligheter beträffande stödet till denna investering motiverades av följande: För det första var den ursprungliga kapaciteten på 200 000 ton/år uppenbarligen större än den som anmäldes till kommissionen under förfarandet enligt artikel 88. 2. För det andra kunde det ifrågasättas om beloppet på 33 miljoner mark faktiskt motsvarade kostnaderna för kapacitetsökningen, eftersom fabriken skulle kosta 75 miljoner mark mer än planerat. Kapaciteten i LDPE-fabriken i Leuna uppgavs nu till 160 000 ton/år och inte 145 000 ton/år som tidigare uppgetts. På denna punkt ville kommissionen få uppgifter om skälet till denna ändring, i synnerhet om det även gjorts ändringar av investeringen. tredje ändringsavtalet skulle Mitteldeutsche Enligt det Erdölraffinerie MIDER (tidigare Leuna 2000) bidra med 10,5 miljoner mark till bygget av rörledningen till Rostock. Därigenom skulle visserligen BVS:s bidrag minska med samma belopp, men stödtaket skulle totalt sett inte ändras. L 269/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 10. 1999 28. MIDER:s deltagande med 10,5 miljoner mark i finansier- ingen av rörledningen till Rostock ledde uppenbarligen till att det stödbelopp som stod till förfogande för andra investeringar ökades. Kommissionen ansåg att det totala stödbeloppet borde minskas med detta belopp på 10,5 miljoner mark, särskilt som MIDER själv fick betydande stöd och detta företags deltagande därför måste jämföras med beviljande av stöd inom ramen för andra stödpro- gram. svårigheter inte utesluta att dessa ersättningsinvesteringar skulle leda till inom sektorn och påverka handeln mellan medlemsstaterna i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Därför ansåg kommissionen det motiverat att tillämpa det nya förfarandet enligt artikel 88. 2 i EG-fördraget även på denna punkt och uppmana berörda parter att inkomma med synpunkter om de eventuella negativa effekterna av ersättningspro- jekten. 29. 30. 31. 32. 33. 34. fjärde ändringsavtalet Anläggningarna för akrylsyra och akrylester som Hoechst skall uppföra skulle ha en mindre kapacitet än den ursprungligen planerade, men ändå kosta betydligt mer. tak på 390 I det miljoner mark för BvS:s del av denna investering. I det fjärde ändringsavtalet fastslogs att avtalen mellan BSL och Hoechst, som kommissionen fick ta del av först den 10 december 1997, gällde såväl driften som uppförandet av anläggningarna och att en incitamentsbetalning till Hoechst ingick. fastslogs ett 35. Slutligen fanns det ur kommissionens synvinkel skäl att anta att de avtal om energileveranser som slutits mellan VKR och BSL efter beslut 96/545/EG innehåller inslag av stöd. I detta beslut uteslöts uttryckligen stöd till energile- veranser, eftersom kommissionen ansåg att sådant understöd utgör driftsstöd som inte i något fall kunde bifallas. Dessutom bestämdes i artikel 5 i beslutet av den 29 maj 1996 att Tyskland inte får bevilja något ytterli- gare stöd till omstruktureringen av BSL som går utöver den nivå som godkändes i det beslutet. samband med detta befarade kommissionen att I Hoechst kunde få del av stöd som godkänts för BSL. 36. I till det bilaga fråga om EDC-anläggningen fanns det motsägande I sifferuppgifter. ursprungliga 7 privatiseringsavtalet angavs en kapacitet på 276 000 ton/år, medan motsvarande uppgift i det fjärde ändring- savtalet var 532 000 ton/år. I samband med detta ville kommissionen veta om den investering som skall göras i krackningsanläggningen de uppgifter som Tyskland lämnade före beslut 96/545/EG. överensstämmer med i investeringar Beträffande det godkända stödet på 327 miljoner mark ftalsyra-, plasticeringsmedel- och till dispersionsanläggningar, som inte var en integrerad beståndsdel av BSL, samt för investeringar i ersättningsan- läggningar gjordes i det fjärde ändringsavtalet klart vilka enheter som skulle stängas och vilka som skulle fortsätta sin drift. Investeringarna för de kvarvarande enheterna uppgick endast till 28 miljoner mark, medan det återstå- ende beloppet planeras gå till följande ersättningsanlägg- ningar till en total kostnad på 432 miljoner mark: En kolvätehartsanläggning med en kapacitet på 15 000 ton/ år, en syndiotaktisk polystyrenfabrik på 36 000 ton/år, en lösningselastomeranläggning på 60 000 ton/år och en PCHE-anläggning på 23 000 ton/år. 37. 38. De nya avtalen om energileveranser ingicks för en tid av 19 år (till och med den 31 december 2014). För den återstående omstruktureringstiden (till och med den 31 maj 2000), under vilken BvS enligt privatiseringsavtalet leveransavtalen priser skall täcka förlusterna, angavs i som i realiteten vida överstiger de genomsnittliga priserna för leveranser av el- och värmekraft. För tiden efter omstruktureringen, då Dow själv måste bära BSL:s eventuella förluster, angavs i avtalen energipriser som till en början ligger betydligt under genomsnittspriserna. Dessa priser skulle sedan höjas årligen tills de år 2014 nådde den genomsnittliga prisnivån. Kommissionens betänkligheter gällde de betydande skill- naderna mellan de priser som BSL skulle betala under respektive efter omstruktureringstiden. Dessa prisdiffe- renser verkade artificiella och man kunde inte utesluta under höga att omstruktureringstiden, då BvS skulle täcka de förluster som uppstod, skulle kunna användas för att kompensera de väsentligt lägre energipriserna efter denna tid. energipriset mycket det Kommissionen betvivlade även att stöd till energileve- ranser verkligen var uteslutna, eftersom energipriserna genom BSL:s övertagande av en del av finansieringen av VKR-kraftverket, som skulle täckas av BvS till ett belopp av [. ], kunde påverkas så att VKR avlastades utgifter som det i annat fall hade varit tvunget att själv betala. Visserligen har kommissionen godkänt stödet men den kunde inte bifalla möjligheten att genomföra ersättnings- förelåg, och investeringar, om vilka inga uppgifter godkände därför enbart stöd till ftalsyra-, plasticerings- medel- och dispersionsanläggningarna. Kommissionen ställde sig mindre avvisande till dessa ersättningsinvesteringar, eftersom möjligheten att företa sådana investeringar uttryckligen angavs i privatiserings- avtalet och en betydande del av kostnaderna för dessa inte skulle övertas av BvS. Kommissionen kunde dock 39. Tre yttranden från berörda parter har inkommit, nämligen från Förenade kungariket, från en portugisisk anilintillverkare och från BSL själv. De kan sammanfattas enligt följande: III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER 19. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 269/39 40. 41. 42. Förenade kungariket instämde i kommissionens betänk- ligheter beträffande de effekter på handeln och konkur- rensen på den gemensamma marknaden som de ändringar som fastslagits i ändringsavtalen kan få, och gav särskilt uttryck för sina farhågor beträffande följ- derna för den europeiska petrokemiska marknaden, där det enligt Förenade kungarikets uppfattning finns ett överutbud. Den portugisiska anilintillverkaren meddelade att den instämmer i kommissionens betänkligheter på alla punkter och förlitar sig på att kommissionen kommer att fatta ett korrekt beslut då den avslutar förfarandet enligt artikel 88. 2. BSL motiverade i huvudsak sin uppfattning att varken ändringarna av omstruktureringsprogrammet eller av avtalen om energileveranser innehåller inslag av stöd. Dessutom påvisade BSL att det totala stödbeloppet inte hade ökats. Slutligen hänvisades till de negativa effekter som det nya förfarandet enligt artikel 88. 2 skulle få på nya investeringar i produktionsorten och kommissionen uppmanades att så snabbt som möjligt avsluta sin undersökning. IV. TYSKLANDS SYNPUNKTER 43. Som svar på kommissionens beslut att inleda ett förfa- rande enligt artikel 88. 2 framförde Tyskland följande uppgifter av betydelse för de frågor som förfarandet gäller: 47. 48. 49. 50. A. Förändringarna av produktionskapaciteten endast 30,5 miljoner mark. Den fabrik med en kapacitet på 320 000 ton/år som nu planeras kostar 180,5 miljoner mark, medan en fabrik med en kapacitet på 200 000 ton/år skulle kosta 150 miljoner mark. Som belägg för detta presenterade Tyskland en undersökning som utarbetats av en oberoende expert, som bekräftar dess uppgifter med hjälp av en jämförelse av kostna- derna för fabriker med kapacitet på 320 000 respektive 200 000 ton/år. Beträffande det ytterligare stöd på 30,5 miljoner mark till kostnaderna för kapacitetsökningen som BvS skall betala förpliktade sig Tyskland att se till att det privati- seringsavtal som slutits mellan BvS och BSL ändras för att omöjliggöra att BvS deltar i finansieringen av denna kapacitetsökning. kapacitetsökningen i Beträffande butadienfabriken från 45 000 till 120 000 ton/år betonade Tyskland att denna ökning inte är resultatet av en utbyggnad av den befint- liga fabriken utan av uppförandet av en helt ny butadien- fabrik som ersätter den nuvarande fabriken. Vidare meddelade Tyskland att propantanken som kommis- sionen beviljade stöd till i sitt beslut 96/545/EG för att BSL skulle kunna komma till rätta med sina strukturella svagheter, inte skall byggas. I en senare fas av förfarandet åtog sig Tyskland att se till att privatiseringsavtalet ändrades för att fullständigt lyfta ut finansieringen av butadienfabriken ur omstrukturer- ingsprogrammet, dvs. att utesluta att BvS skulle finan- siera byggandet av denna fabrik. Denna ändring skulle inte göra det stöd för övervin- som kommissionen nande av strukturella svagheter beviljade i sitt beslut 96/545/EG mindre berättigat. I detta sammanhang redogjorde Tyskland för ytterligare två infrastrukturprojekt, som för det första skulle bidra till att övervinna de strukturella svagheterna i företagets anläggningar som är fördelade på tre olika produktions- orter, exempelvis att inte bygga propantanken, och för det andra inte skulle medföra en ökning av produktions- kapaciteten och följaktligen inte få några effekter på marknaden. 44. 45. 46. av uppgraderingen Beträffande krackningsanläggningen framhöll Tyskland att produktionen av kemiskt ren etylen sker med en teknik från Dow. Kemiskt ren etylen kan endast användas för att framställa etylenbensen. Framförallt kan det inte användas för att tillverka poly- olefin. en Enligt Tysklands uppgifter är det praxis i branschen att definiera på krackningsanläggnings grundval av dess kapacitet för produktion av etylen. Produktionen av kemiskt ren etylen i denna kracknings- anläggning påverkar inte anläggningens totala kapacitet, som fortfarande uppgår till 450 000 ton/år, den mängd som kommissionen godkände i sitt beslut 96/545/EG. kapacitet kapacitetsökningen Beträffande från 200 000 till 320 000 ton/år, där kommissionen ansåg det oberättigat att BvS finansierar kostnaderna för en tilläggsinvestering på 50 miljoner mark, underströk till Tyskland särskilt att tilläggskostnaderna uppgår bensenfabriken i 51. Dessa infrastrukturprojekt är följande: 52. Byggandet av en rörledning mellan krackningsanlägg- ningen i Böhlen och den i Litvinov i Tjeckiska repu- bliken (1), som kan användas för att transportera olika produkter och för att lagra dessa produkter i salttunneln i Teutschenthal. Rörledningen skulle medge en högre grad av flexibilitet i produktionen och användningen av kolvätemonomerer. Den skulle dessutom vara kostnads- sänkande och miljövänlig, då man på detta sätt kunde undvika att transportera de ifrågavarande produkterna på väg eller järnväg. Även andra tillverkare än BSL kan utnyttja rörledningen och detta kan enligt Tysklands uppgifter bidra till utbyggnaden av kemitriangeln i produktionsorten Böhlen/Schkopau. De totala kostna- derna för denna rörledning skulle uppgå till 90 miljoner mark. (1) Denna krackningsanläggning ägs inte av Dow, utan av Unipetrol, ett företag som ägs av den tjeckiska staten och som skall privatiseras. L 269/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 10. 1999 53. 54. 55. 56. Byggandet av en anslutningsväg från fabrikerna i Schkopau till motorvägen A 38 inklusive parkeringsplatser på BSL:s område. Detta skulle skapa en direkt anslutning till motorvägen för lastbilstrafiken som inte längre skulle behöva passera genom städerna Halle och Merseburg. Enligt Tysklands uppgifter skulle både vägen och parker- ingsplatserna vara öppna för alla. Denna åtgärd skulle avlasta den lokala trafiken och kan även minska tidsåt- gången för transport av produkterna. Kostnaderna för åtgärden skulle uppgå till 8 miljoner mark. Tyskland underströk att dessa ytterligare infrastrukturåt- gärder även i fortsättningen skulle berättiga det stöd för övervinnande av strukturella svagheter som kommis- i sitt beslut 96/545/EG (1). Samtidigt sionen godkänt skulle BvS:s bidrag begränsas till det belopp som beräk- nades för att ersätta propantanken och för uppgrader- ingen av den gamla butadienfabriken, för vilken stöd likaså hade godkänts i beslut 96/545/EG. Enligt detta skulle stödtaket på 386 miljoner mark, som avtalats mellan BvS och BSL för projekt med syftet att övervinna strukturella svagheter, som kommissionen hade godkänt och för vilka BSL redan fått förskottsbetalningar, respek- teras i sin helhet. Beträffande kommissionens farhågor för att etylbensen-/ styrolenhetens ursprungliga kapacitet är större än vad som angavs under det första förfarandet enligt artikel 88. 2, medgav Tyskland att denna kapacitet inte uttryckligen hade uppgetts för kommissionen vid den tiden. Bygg- nadskostnaderna på 175 miljoner mark hade kommis- sionen dock fått uppgift om. Detta pris motsvarar exakt kostnaderna för en anläggning med en kapacitet på 200 000 ton/år. Dessutom är kapaciteten avpassad för hela komplexets struktur sådan denna godkänts av kommissionen. Följaktligen rör det sig inte om extra kapacitet. Beträffande kommissionens tvivel på att kostnaderna för ökningen av denna enhets kapacitet från 200 000 till 280 000 ton/år, såsom anges i det fjärde ändringsavtalet, faktiskt skulle uppgå till endast 33 miljoner mark, eftersom hela anläggningen uppenbarligen kommer att kosta 75 miljoner mark mer än vad som ursprungligen lade Tyskland fram en undersökning som planerades, gjorts av en oberoende expert. I denna bekräftas att tilläggskostnaderna är begränsade till 33 miljoner mark. Tyskland framhöll vidare att ett deltagande från BvS:s sida i finansieringen av dessa ytterligare investeringskost- nader är utesluten. (1) Se avsnitt IV, punkt 9. 57. Med avseende på kapaciteten i LDPE-fabriken i Leuna som uppgavs till 160 000 i stället för 145 000 ton/år, förklarade Tyskland att inga ändringar gjorts i detta projekt. Kapacitetsökningen, som är mindre än 10 %, beror enbart på att fabriken skall utnyttjas effektivare. 58. 59. 60. 61. 62. Vad gäller MIDER:s deltagande med 10,5 miljoner mark betonade Tyskland att detta endast skulle täcka kostna- derna för en tilläggsinvestering som krävs för att MIDER skall kunna använda rörledningen för att transportera olja. Dessa gäller renings-, mät- och analysstationer, anpassningen av rörledningen till råolja samt ventil- och pumpstationer. Denna av MIDER. tilläggsinvestering finansieras uteslutande investeringskostnader ytterligare Det är inte nödvändigt att minska BvS:s bidrag till hela inte skett omstruktureringsprogrammet eftersom det någon förändring av det ursprungliga rörledningspro- jektets omfattning. Beträffande akrylsyra- och akrylesteranläggningarna, som Hoechst skall bygga åt BSL och som kommissionen, eftersom den endast hade otillräckliga uppgifter om de avtal som slutits mellan BSL och Hoechst, befarade kunde medföra att Hoechst skulle få del av stöd som kommissionen godkänt för BSL, har Tyskland möjlig- gjort en ingående granskning av dessa avtal. Beträffande de motstridande sifferuppgifterna om EDC- ingen ytterligare anläggningen förklarade Tyskland att kapacitet kommer att tillföras. Den totala kapacitet som tillkommer under de båda faserna specificeras i bilaga 13. 1 till det ursprungliga av kommissionen godkända privatiseringsavtalet, där det i punkt 3. 3. 1 anges en total kapacitet på 531 000 ton/år. I den nya bilaga 7 till det fjärde ändringsavtalet, där en kapacitet på 532 000 ton/ år anges, klargörs enbart sakförhållandena. Beträffande det godkända stödet till ersättningsinvester- ingar till ett belopp av 327 miljoner mark i anläggningar som inte var integrerade beståndsdelar av BSL (t. ex. ftal- syra-, plasticeringsmedel- och dispersionsanläggningar) underströk Tyskland att dessa ersättningsinvesteringar till några problem inom sektorn. Detta inte leder bekräftas av att inga synpunkter på denna fråga inkommit från andra berörda parter. Dessutom hävdade Tyskland att den totala investeringen för detta projekt ökats till 460 miljoner mark, samtidigt som BvS:s bidrag förblivit oförändrat på 276,3 miljoner mark, vilket innebär att BSL:s egen andel av finansieringen av detta projekt ökat väsentligt. 19. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 269/41 B. Avtalen om energileveranser 63. 64. 65. Beträffande det bidrag på [. ] (bidrag till byggkostna- derna) som BSL betalat för uppförandet av kraftverket underströk Tyskland att det i Tyskland är mycket vanligt att en stor avnämare som BSL deltar i finansieringen av ett kraftverk som i sista hand huvudsakligen byggs för dess behov. I den tyska energilagen (Energiewirtschafts- gesetz) krävs till och med ett sådant deltagande. Till frågan om de nya avtalen om energileveranser på grund av de mycket stora skillnaderna mellan priserna för tiden till och med år 2000 och den avtalade tiden därefter innehåller inslag av stöd förklarade Tyskland att dessa priser är realistiska och inte artificiellt uppskru- vade. För att underbygga detta lade Tyskland fram en undersökning som genomförts av en expert och som stödjer dess uppfattning. Trots detta gick Tyskland med på att kommissionen beställde en undersökning som skulle utföras av en oberoende expert för att mer ingående granska avtalen om energileveranser och därmed sammanhängande frågor. 66. I undersökningen drogs följande slutsatser: 67. 68. Beträffande bidraget på [. ] konstaterades i undersök- ningen att det behandlas som en del av det negativa kassaflödet för vilket BSL under omstruktureringspe- rioden kompenseras och att det inte ingår i kalkylen av energipriserna under denna period. I undersökningen drogs slutsatsen att det var korrekt att betrakta denna betalning som en omstruktureringskostnad, eftersom dessa kostnader härrörde från BSL:s minskade behov av värmekraft, som hade förändrats i förhållande till den ursprungliga uppskattningen efter uppförandet av kraft- verket år 1993, vilket gjorde det nödvändigt att ändra anläggningarna för värme- och elkraft i VKR:s och BSL:s produktionsort. Ett finansiellt eget bidrag från stora avnämare av elkraft är brukligt i Tyskland och nämns till och med i § 6 i den tyska energilagen, vilket innebär att det är kännetecknande för nya energiförbrukare. Vad gäller priserna för energileveranser drogs i under- sökningen slutsatsen att dessa priser för tiden från och med den 1 april 1996 till och med den 31 maj 2000, då BSL betalar ett jämförelsevis högt pris, ligger över de högsta totalkostnaderna (bränslekostnader + drifts- och underhållskostnader + investeringskostnader) för ett kolkraftverk. Några avregleringseffekter hade ännu inte märkts på elmarknaden, dvs. det fanns inga andra elleve- rantörer och inte heller kunde BSL driva ett eget kraft- verk. VKR kunde därför under omstruktureringstiden utnyttja sin ställning som enda leverantör till BSL för att under denna tid återvinna en betydligt större del av sina tidigare kostnader än därefter. Dessa priser skiljde sig inte från de priser som förväntas av mycket stora kommersiella avnämare i de nya delstaterna under denna tid. 69. 70. 71. För tiden efter omstruktureringen, dvs. från och med den 1 juni 2000 till och med den 31 december 2014, då BSL skall betala ett betydligt lägre pris för energileveranserna, dras i undersökningen slutsatsen att utgående från såväl idén om en avreglerad energimarknad, där elpriset bestäms av marknaden och inte av VKR, som från möjligheten för BSL att bygga en egen anläggning för att producera el- och värmekraft, skulle det pris som BSL skall betala motsvara de priser som skulle gälla i båda dessa fall. Avslutningsvis granskades i undersökningen frågan om ett avtal av det slag som slutits mellan VKR och BSL grundar sig på normal kommersiell praxis, som inte är beroende av en eventuell påverkan av statligt stöd på något av de berörda företagen. två avseenden: För det Den första slutsatsen lydde att VKR inte kan ha intresse av att täcka sina tidigare kostnader under en längre tid än vad som skett. Detta skulle ha inneburit en risk för VKR i första kunde BSL ha upphört att existera under avtalets löptid och för det andra kunde BSL – förmodligen med stöd av de tyska tillsynsmyndigheterna – besluta att bryta avtalet om konkurrensen på marknaden förstärks. Båda dessa risker ger VKR ett starkt incitament att förlägga ytterligare kostnadsbelastningar till en tidsperiod då företaget de facto ännu har en monopolställning. 72. Med beaktande av antagandena ovan var det för att förklara avtalets uppbyggnad i två faser enligt undersök- ningen inte nödvändigt att anta att BSL skulle vara ange- läget att utnyttja de statliga stödprogrammen. Dessutom överensstämde tidpunkten för ändringen med båda tolk- ningarna till den del parterna vid den tiden kunde förutse när VKR skulle förlora sin monopolställning, med avseende på såväl prognoserna för avregleringen av marknaden som tidpunkten för uppförande av ett nytt kraftverk. Slutligen skulle BSL inte heller ha förmått ifrågasätta VKR:s monopolställning hos de tyska tillsyns- myndigheterna, eftersom VKR inte skulle ha kunnat påvisa någon diskriminering med hänvisning till jämför- bara priser för andra kommersiella avnämare och med förhoppning om en avreglering på marknaden. 73. I undersökningen drogs därför slutsatsen att avtalen om energileveranser inte innehåller några inslag av stöd. 74. Beträffande de andra berörda parternas uttryckte Tyskland sin ståndpunkt enligt följande: synpunkter L 269/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 10. 1999 75. Som svar på Förenade kungarikets synpunkter bestred Tyskland uppfattningen att det finns ett överutbud på den petrokemiska marknaden. Tyskland hävdade att Förenade kungarikets ståndpunkt kan ha påverkats av att BP stängt en del av sina anläggningar i Förenade kunga- riket. Beslutet att stänga dessa anläggningar fattades redan för länge sedan och oberoende av marknadsläget. Denna uppfattning bekräftas av att BP själv inte inkommit med några synpunkter i egenskap av berörd part inom ramen för detta förfarande. tillväxt och ekonomisk hållbarhet för petrokemikomp- lexet”. Kommissionen konstaterar uttryckligen i punkt 9. 1 i beslutet av den 10 december 1997 att ”alla nya ändringar som leder till en ökning av produktionskapa- citeten bör själv finansiera”. Därmed har kommissionen uttryckligen godtagit ytterligare invester- ingar och kapacitetsökningar förutsatt att BSL själv finansierar dem. Följaktligen bestod kommissionens uppgift i den föreliggande undersökningen att se till att kapacitetsökningarna i BSL inte finansierades av BvS. företaget 76. Beträffande den portugisiska anilintillverkarens syn- punkter förklarade Tyskland att de inte kräver något särskilt svar eftersom de inte innehåller något som går utöver kommissionens påpekanden. 80. På de båda områden som skall granskas (förändringar av produktionskapaciteten och avtalen om energileveranser) gav förfarandet enligt artikel 88. 2 följande resultat: A. Förändringar av produktionskapaciteten 77. Inget svar har inlämnats på BSL:s synpunkter. V. BEDÖMNING AV STÖDET 78. 79. ändringsavtalen För att bedöma de frågor som skall klarläggas i detta fall bör man hålla i minnet att kommissionen har beslutat att återuppta förfarandet enligt artikel 88. 2 avseende ett stöd som betalas inom ramen för privatiseringen av BSL eftersom den betvivlar att förändringarna i de tredje och vad fjärde kommissionen slog fast i sitt beslut 96/545/EG. Följakt- ligen gäller kommissionens granskning inte om föränd- ringarna utgör stöd enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget som skulle kunna undantas enligt artikel 87. 2 och 87. 3 i EG-fördraget. I stället måste kommissionen utgå från sitt beslut 96/545/EG, särskilt som det totalbelopp på 9,5 miljarder mark som kommissionen godkände överhu- vudtaget inte förändrats. överensstämmer med Vidare måste man konstatera att kommissionens under- sökning av kapacitetsökningarna gäller att BvS inte skall betala något stöd för kapacitetsökningarna som över- stiger de belopp som kommissionen godkände i sitt beslut 96/545/EG, och inte att avgöra om dessa kapaci- tetsökningar som sådana är förenliga med reglerna för statligt stöd. De stöd som beviljades för omstrukturer- ingen av BSL främjade endast skapandet av en industriell minimibas, som skulle bidra till att attrahera fler inve- steringar och därigenom ytterligare öka den industriella kapaciteten. Detta konstateras såväl i beslut 96/545/EG som i beslutet av den 10 december 1997. I avsnitt IV, punkt 13. 4 i beslut 96/545/EG välkomnar kommis- sionen uttryckligen att ”Dow och BSL [skall] överväga att göra investeringar på 1 250 miljoner mark utöver investeringarna inom omstruktureringsprogrammet fram till år 2010 för att säkerställa långsiktig konkurrenskraft, 81. 82. 83. 84. 85. av uppgraderingen krackningsanläggningen Beträffande framgick det av förfarandet att tillverkningen av kemiskt ren etylen i BSL:s krackningsanläggning inte påverkat anläggningens totala kapacitet, som bestäms av dess kapacitet för produktion av etylen och liksom tidigare uppgår till 450 000 ton/år, såsom godkändes i kommis- sionens beslut 96/545/EG (1). Därför har beslutet inte överträtts i detta avseende. i bensenfabriken kapacitetsökningen Beträffande från 200 000 till 320 000 ton/år, där kommissionen inte kunde inse varför tilläggsinvesteringen på 50 miljoner mark skulle finansieras inom ramen för de godkända stöden, utan i stället ansåg att dessa tilläggskostnader borde bäras av investeraren själv, påvisade Tyskland att dessa kostnader uppgår till endast 30,5 miljoner mark. Dessutom förpliktade sig Tyskland att se till att privati- seringsavtalet mellan BvS och BSL ändrades genom ytterligare ett ändringsavtal som gör det omöjligt för BvS att bidra till tilläggskostnaderna för kapacitetsökningen. Följaktligen kommer BSL för detta projekt inte att få något större stödbelopp än det som godkändes i beslut 96/545/EG. För kapacitetsökningen i butadienfabriken från 45 000 till 120 000 ton/år som resultat av uppförandet av en helt ny butadienfabrik som ersättningen för den gamla fabriken ger BvS inget stöd. Detta säkerställs genom Tysklands förpliktelse att komplettera privatiseringsav- talet med en klausul som utesluter alla bidrag från BvS för att finansiera detta projekt. Därför kan ingen överträ- delse av beslut 96/545/EG konstateras i detta avseende. för det I samband med etylbensen-/styrolenheten har Tyskland i båda fallen visat att den ursprungliga kapacitet som kommissionen fastställde inom loppet första förfarandet enligt artikel 88. 2 uppgick till 200 000 ton/ år och att kostnaderna för ökningen av kapaciteten i denna enhet från 200 000 till 280 000 ton/år är begrän- sade till 33 miljoner mark. Eftersom det fastställs i det fjärde ändringsavtalet att BvS inte skall bidra till dessa tilläggskostnader, kommer kapacitetsökningen att finan- sieras uteslutande av BSL. Följaktligen betalas för detta projekt endast det stöd som godkänts i beslut 96/545/ EG. (1) Se avsnitt III, punkt 3 i beslut 96/545/EG. 19. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 269/43 86. Beträffande kapaciteten i LDPE-fabriken i Leuna, som nu uppges vara 160 000 i stället för 145 000 ton/år, visar de uppgifter som lämnats att det inte gjorts några ändringar av detta projekt och att kapacitetsökningen på mindre än 10 % är resultatet av ett effektivare utnytt- jande av denna fabrik. Följaktligen sker ingen ”verklig” kapacitetsökning och därmed ingen överträdelse av beslut 96/545/EG. 87. MIDER: s bidrag på 10,5 miljoner mark till rörledningen till Rostock täcker endast kostnaderna för den tilläggsinves- tering som krävs för att MIDER skall kunna använda sig av rörledningen för att transportera olja. Denna tilläggs- investering gäller renings-, mät- och analysstationer, anpassning av rörledningen till råolja samt ventil- och pumpstationer. Tilläggsinvesteringen finansieras uteslu- tande av MIDER. Följaktligen ändras inte omfattningen av det ursprungliga rörledningsprojektet på något sätt. Därför överensstämmer projektet liksom tidigare med beslut 96/545/EG (1). 88. totala som angavs investeringskostnader Beträffande de överenskommelser som ingåtts mellan BSL och Hoechst om byggande av akrylsyra- och akryl- esteranläggningar står det klart att det skett en ökning av de i det ursprungliga, av kommissionen godkända avtalet. Man bör dock hålla i minnet att kommissionen inledde förfa- randet för att avgöra om Hoechst kan få del av det stöd som skall betalas för detta projekt. Detta måste vara uteslutet. Man måste genom ett mellan BSL och Hoechst avtalat incitamentssystem se till att det pris som Hoechst tar ut motsvarar dess utgifter. Eftersom Hoechst belönas då det ligger under ett visst tak ligger det i företagets intresse att hålla nere kostnaderna. Genom detta arran- gemang torde endast obetydliga ändringar av de totala investeringarna ske. Dessutom måste man beakta att den förhållande till den ursprungliga totala kapaciteten i planen kommer att minska, att det alltid är svårt att förutsäga de verkliga kostnaderna för ett nytt exakt projekt och att BvS:s totala bidrag till investeringen kommer att ändras endast obetydligt. Liknande fluktu- ationer visar sig även i BSL:s andra investeringsprojekt. Överenskommelserna mellan BSL och Hoechst inne- håller även klausuler enligt vilka en revision skall göras om BvS anhåller om detta. Följaktligen är ändringen acceptabel inom ramen för beslut 96/545/EG. 89. Beträffande EDC-anläggningen har Tyskland klargjort att ingen ytterligare kapacitet kommer att uppstå. Den totala kapacitet som skapas under de båda faserna av omstruktureringsprogrammet anges i bilaga 13. 1 till det ursprungliga, av kommissionen godkända privatiserings- avtalet. Där anges i punkt 3. 3. 1 en total kapacitet på 531 000 ton/år. fjärde ändringsavtalet, där en kapacitet på 532 000 ton/år I den nya bilaga 7 till det (1) Se avsnitt IV, punkt 6. 9 i beslut 96/545/EG. 90. 91. anges, klargörs enbart överträds inte beslut 96/545/EG. sakförhållandena. Följaktligen Vad gäller det stöd som godkänts för ersättningsinvester- ingar till ett belopp av 327 miljoner mark (2), har förfa- randet enligt artikel 88. 2, såsom kommissionen antog redan då förfarandet inleddes, visat att dessa invester- ingar knappast kommer att leda till några svårigheter inom sektorn. Inga andra berörda parter, som var den enda anledningen för kommissionen att ta med dessa investeringar i sina undersökningar, har inkommit med synpunkter på dem. Dessutom bör man hålla i minnet att värdet av den totala investeringen för detta projekt ökat till 460 miljoner mark, medan bidraget från BvS liksom tidigare uppgår till 276,3 miljoner mark. Följakt- ligen kommer Dows egen andel av finansieringen av dessa nya investeringsprojekt att öka. B. Avtal om energileveranser Den undersökning som kommissionen beställt och som utförts av en oberoende expert innehåller en grundlig undersökning av anledningen till prisskillnaderna i ener- gileveranserna. Där dras slutsatsen att avtalen mellan VKR och BSL om energileveranser inte nödvändigtvis innehåller någon spill over-effekt och inte heller ger anledning att anta att statliga stöd som avsetts för andra ändamål har blivit missbrukade. Dessutom konstateras i undersökningen att BSL:s bidrag till uppförande av kraft- verket i Tyskland är normal praxis och till och med nämns i den tyska energilagen. 92. Följaktligen innehåller avtalen om energileveranser inga inslag av stöd. 93. C. De båda ytterligare investeringsprojekten På grundval av ovanstående drar kommissionen slut- satsen att utgående från antagandet att de ändringar av de tredje och fjärde ändringsavtalen som Tyskland till- kännagett fastställs i ett femte ändringsavtal föreligger ingen överträdelse av beslut 96/545/EG på någon av de punkter beträffande vilka förfarandet enligt artikel 88. 2 återupptogs. En punkt, som inte uttryckligen behand- lades i beslut 96/545/EG, måste kommissionen dock granska för att fastställa om den omfattas av beslutet. Den gäller BvS:s finansiering av de båda infrastruktur- projekten som ersättning för dess bidrag till butadienfab- riken och det avbrutna bygget av propantanken, som i kommissionens beslut 96/545/EG godkändes som en del av olika projekt för att hjälpa BSL att övervinna struktu- rella svagheter. Därför måste man granska om dessa båda projekt överensstämmer med motiveringen till dessa olika projekt, för vilka kommissionen godkänt stöd till ett totalt belopp av 384 miljoner mark och BvS erlagt förskottsbetalningar till BSL. (2) Se punkt 9. 1 i beslutet av den 10 december 1997. Dessa investe- ringar nämns i punkt 8. 1. 2 i det av kommissionen godkända priva- tiseringsavtalet. L 269/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 10. 1999 94. BSL kommer med säkerhet att vara den part som främst gynnas av dessa båda infrastrukturprojekt. Å andra sidan kommer även andra företag att få betydande fördelar. BSL är inte den enda tillverkaren inom den nya kemi- triangeln i Schkopau. En rörledning som står till förfo- gande även för andra tillverkare i denna region kan bidra till utvecklingen av hela produktionsorten. Detta gäller även en tillfartsled till motorvägen. Båda projekten kan följaktligen bidra till att övervinna strukturella svagheter som otvivelaktigt finns i de berörda produktionsorterna. Vidare måste man beakta att dessa båda infrastruktur- projekt träder i stället för ett annat infrastrukturprojekt, nämligen den propantank som kommissionen godkände i sitt beslut 96/545/EG och som inte byggts. Effekterna av dessa båda infrastrukturprojekt på marknaden blir säkert inte mer negativa än den av kommissionen godkända tanken. Det bidrag från BvS på 384 miljoner mark som kommissionen godkänt för denna del av omstruktureringsprogrammet kommer inte att öka, utan förblir oförändrat. Följaktligen skulle kommissionen inte godkänna några ytterligare offentliga medel, utan endast ändringen av ändamålet för medel som redan godkänts och ställts till BSL:s förfogande i form av förskottsbetal- ningar omedelbart efter beslut 96/545/EG. VI. Slutsats 95. Förfarandet enligt artikel 88. 2 har visat att inget ytterli- gare stöd till förmån för BSL förekommer, att det stöd som skall betalas motsvarar det belopp och är begränsat till de kapacitetstal som kommissionen godkände den 29 maj 1996. Dessutom har inga stödelement kunnat påvisas i avtalen om energileveranser. Kommissionen drar därför slutsatsen att de obetydliga avvikelserna från det ursprungliga privatiseringsavtalet är förenliga med de principer som fastslogs i beslut 96/545/EG. i vilket stöd till privatiser- stämmer med beslut 96/545/EG, ingen av BSL godkändes, med förbehåll för de villkor som anges i artikel 2. Artikel 2 Tyskland skall utarbeta ett ändringsavtal där det fastställs 1. att a) BvS inte skall delta i finansieringen av kostnaderna på 30,5 miljoner mark för ökningen av bensenfabrikens kapacitet, och b) finansieringen av butadienfabriken helt och hållet lyfts ur omstruktureringsprogrammet, dvs. att BvS inte längre skall finansiera byggandet av denna fabrik. 2. En kopia av det femte ändringsavtalet skall överlämnas till kommissionen inom en månad efter det att det ingåtts. Artikel 3 De bestämmelser och villkor som anges i beslut 96/545/EG är fortfarande giltiga. Detta gäller särskilt Tysklands förpliktelse att till kommissionen överlämna halvårsrapporter om resultaten av omstruktureringen och om de stöd som BvS betalt. Artikel 4 Tyskland skall inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att följa detta beslut. Artikel 5 Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Utfärdat i Bryssel den 26 maj 1999. Artikel 1 De tredje och fjärde ändringsavtalen som slutits mellan Dow/ Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH (BSL) och Bundesan- stalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) överens- På kommissionens vägnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: 1999/355/EG: Entscheidung der Kommission vom 26. Mai 1999 über Sofortmaßnahmen gegenüber China (ausgenommen Hongkong) zum Schutz gegen die Verbreitung von Anoplophora glabripennis (Motschulsky) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 1346)

eurovoc_concepts:
China
import
originating product
plant disease
plant health control
wood product

text: 1. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 137/45 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 26. Mai 1999 (cid:129)ber Sofortmaßnahmen gegen(cid:129)ber China (ausgenommen Hongkong) zum Schutz gegen die Verbreitung von Anoplophora glabripennis (Motschulsky) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 1346) (1999/355/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Richtlinie 77/93/EWG des Rates vom 21. Dezember 1976 (cid:129)ber Maßnahmen zum Schutz der Gemeinschaft gegen die Einschleppung und Ausbreitung von Schadorganismen der Pflanzen und Pflanzenerzeu- gnisse (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Richtlinie 98/2/EG der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 15 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Besteht nach Auffassung eines Mitgliedstaats die unmittelbare Gefahr von Anoplophora glabripennis (Motschulsky) aus einem Drittland in sein Hoheitsgebiet, so kann er vor(cid:129)bergehend erg(cid:132)nzende Maßnahmen treffen, um sich vor dieser Gefahr zu sch(cid:129)tzen. der Einschleppung Da bei Verpackungsmaterial aus Laubholz mit Ursprung in bestimmten Gebieten Chinas wieder- holt Anoplophora glabripennis (Motschulsky) fest- gestellt wurde, hat das Vereinigte K(cid:148)nigreich am 14. Dezember amtliche Maßnahmen getroffen, um sein Gebiet vor der Gefahr einer Einschleppung zu sch(cid:129)tzen, und zus(cid:132)tzliche besondere Verfahren zur (cid:154)berwachung des Auftretens des genannten Orga- nismus auf diesem Material eingef(cid:129)hrt. Schadorganismus dieses 1998 (5) (6) (7) satzw(cid:132)nde, die tats(cid:132)chlich beim Transport von Gegenst(cid:132)nden aller Art verwendet werden oder (cid:190) Holz, das zum Verkeilen oder Abst(cid:129)tzen der Ladung verwendet wird, auch Holz, das nicht mehr die nat(cid:129)rliche Rundung seiner Ober- fl(cid:132)che aufweist, entweder entrindet sein muß und keine durch Insekten verursachte Bohrl(cid:148)cher von mehr als 3 mm Durchmesser aufweisen darf, oder einer k(cid:129)nst- lichen Trocknung bei geeigneter Temperatur/Zeit- Relation bis auf einen Feuchtigkeitsgehalt von weniger als 20 % TS unterzogen worden sein muß. Stellt sich jedoch heraus, daß die in Artikel 1 dieser Entscheidung genannten Sofortmaßnahmen nicht ausreichen, um die Einschleppung von Anoplo- phora glabripennis (Motschulsky) zu verhindern, oder daß diesen Maßnahmen nicht nachge- kommen wurde, so sind strengere oder andere Maßnahmen in Betracht zu ziehen. Die Auswirkungen der Sofortmaßnahmen werden im Laufe des Jahres 1999 st(cid:132)ndig (cid:129)berpr(cid:129)ft und beurteilt, und in Anbetracht der Ergebnisse dieser (cid:154)berwachung und Beurteilung werden bis sp(cid:132)te- stens etwaige weitere 31. Dezember Maßnahmen erwogen. 1999 in dieser Die vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des St(cid:132)ndigen Ausschusses f(cid:129)r Pflanzenschutz (cid:190) Entscheidung Aus den vom Vereinigten K(cid:148)nigreich vorgelegten Informationen und aus der wissenschaftlichen Fachliteratur geht hervor, daß Hongkong bekann- termaßen frei ist von Anoplophora glabripennis (Motschulsky) ist. Aufgrund dieser wiederholten Beanstandungen sollten f(cid:129)r die gesamte Gemeinschaft geltende Sofortmaßnahmen ergriffen werden, um einen wirksameren Schutz gegen die Einschleppung von Anoplophora glabripennis (Motschulsky) aus dem genannten Land mit Ausnahme von Hongkong in die Gemeinschaft gew(cid:132)hrleisten. Diese Maßnahmen sollten die Vorschrift umfassen, daß Holz, außer Holz von Nadelb(cid:132)umen (Coniferales), mit Ursprung in China (ausgenommen Hongkong) in folgender Form: zu (cid:190) Kisten, Kistchen, Verschl(cid:132)ge, Trommeln und (cid:132)hnliche Verpackungsmittel, Paletten, Boxpa- letten und andere Ladungstr(cid:132)ger, Palettenauf- HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Das im Anhang dieser Entscheidung bezeichnete Holz mit Ursprung in China (ausgenommen Hongkong) darf nur in das Gebiet der Gemeinschaft eingef(cid:129)hrt werden, wenn die im Anhang dieser Entscheidung festgelegten Maßnahmen befolgt werden. Die im Anhang genannten Sofortmaßnahmen betreffen nur Holz, das China am oder nach dem 10. Juni 1999 verl(cid:132)ßt. Artikel 2 Unbeschadet der Richtlinie 94/3/EG der Kommission (3) (cid:129)bermitteln die Einfuhrmitgliedstaaten der Kommission und den (cid:129)brigen Mitgliedstaaten vor dem 31. Oktober 1999 einen eingehenden technischen Bericht (cid:129)ber die unter Nummer 2 des Anhangs genannte amtliche (cid:154)ber- wachung. (1) (2) (3) (4) (1) ABl. L 26 vom 31. 1. 1977, S. 20. (2) ABl. L 15 vom 21. 1. 1998, S. 34. (3) ABl. L 32 vom 5. 2. 1994, S. 37 und Berichtigung (ABl. L 59 vom 3. 3. 1995, S. 30). L 137/46 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 1. 6. 1999 Artikel 3 Artikel 5 Die Mitgliedstaaten passen die Maßnahmen, die sie zum Schutz gegen die Einschleppung und Ausbreitung von Anoplophora glabripennis (Motschulsky) getroffen haben, so an, daß sie Artikel 1 entsprechen. Artikel 4 Diese Entscheidung ist sp(cid:132)testens zum 31. Dezember 1999 zu (cid:129)berpr(cid:129)fen. Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Br(cid:129)ssel, den 26. Mai 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission ANHANG F(cid:129)r die Anwendung von Artikel 1 gelten folgende Sofortmaßnahmen: 1. Holz mit Ursprung in China (ausgenommen Hongkong), außer Holz von Nadelb(cid:132)umen (Coniferales), in folgender Form: (cid:190) Kisten, Kistchen, Verschl(cid:132)ge, Trommeln und (cid:132)hnliche Verpackungsmittel, Paletten, Boxpaletten und andere Ladungstr(cid:132)ger, Palettenaufsatzw(cid:132)nde, die tats(cid:132)chlich beim Transport von Gegenst(cid:132)nden aller Art verwendet werden, oder (cid:190) Holz, das zum Verkeilen oder Abst(cid:129)tzen der Ladung verwendet wird, auch Holz, das nicht mehr die nat(cid:129)rliche Rundung seiner Oberfl(cid:132)che aufweist, muß entweder entrindet sein und darf keine durch Insekten verursachte Bohrl(cid:148)cher von mehr als 3 mm Durchmesser aufweisen, oder es muß einer k(cid:129)nstlichen Trocknung bei geeigneter Temperatur/Zeit-Rela- tion bis auf einen Feuchtigkeitsgehalt von weniger als 20 % TS unterzogen worden sein. 2. Die Einhaltung der Bestimmungen gem(cid:132)ß Nummer 1 sind von den in der Richtlinie 77/93/EWG genannten zust(cid:132)ndigen amtlichen Stellen zu (cid:129)berwachen


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 1084/1999 z 26. mája 1999, ktorým sa zriaďuje zoznam príslušných orgánov stanovených v článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 900/1999, ktorým sa zakazuje predaj a dodávka ropy a ropných výrobkov do Juhoslovanskej zväzovej republiky

eurovoc_concepts:
Serbia and Montenegro
international sanctions
market approval
petroleum
petroleum product

text: 18/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 71 31999R1084 L 131/29 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 27. 5. 1999 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1084/1999 z 26. mája 1999, ktorým sa zriaďuje zoznam príslušných orgánov stanovených v článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 900/1999, ktorým sa zakazuje predaj a dodávka ropy a ropných výrobkov do Juhoslovanskej zväzovej republiky KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, PRIJALA TOTO NARIADENIE: so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, zreteľom na so 900/1999 nariadenie Rady z 29. apríla 1999, ktorým sa zakazuje predaj, dodávka a vývoz ropy a ropných výrobkov do Juhoslovanskej zväzovej republi- ky (1) a najmä na jeho článok 6, (ES) č. Článok 1 Zoznam príslušných orgánov stanovený v článku 2 nariadenia Rady (ES) 900/1999 sa zriadi podľa prílohy k tomuto nariadeniu. keďže je nevyhnutné zriadiť zoznam príslušných orgánov, ktoré môžu povoliť predaj, dodávku alebo vývoz ropy a ropných výrob- kov pre účely a pod podmienkami stanovenými v článku 2 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 900/1999, a ktoré by mali obdržať ozná- menia stanovené v článku 2 ods. 2 príslušného nariadenia, Článok 2 Toto nariadenia nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 26. mája 1999 Za Komisiu Leon BRITTAN podpredseda (1) Ú. v. ES L 114, 1. 5. 1999, s. 7. 72 SK Úradný vestník Európskej únie 18/zv. 1 PRÍLOHA Názvy a adresy príslušných úradov stanovených v článku 2 nariadenia Rady (ES) 900/1999 BELGICKO Ministerie van Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking Directie-generaal van de Buitelandse Economische en Bilaterale Betrekkingen Dienst „Centraal en Oost-Europa“ (B 13) De heer Filip David Karmelietenstraat 15 B—1000 Brussel Ministère des affaires étrangères, du commerce extérieur et de la coopération au développement Direction générale des relations économiques et bilatérales extérieures Service „Europe centrale et orientale“ (B 13) M. Filip David rue des Petits Carmes 15 B—1000 Bruxelles Tel. : (32 2) 501 81 64 Fax: (32 2) 501 88 27 DÁNSKO Erhvervsfremmestyrelsen Tine Friis Hansen Tagensvej 137 DK—220 København N Tel. : (45) 35 86 86 86 Fax: (45) 35 86 86 87 NEMECKO Bundesausfuhramt Referat 214, Herr Pietsch Franfurter Straße 29-35 D—65760 Eschborn Tel. : (49 6196) 908 689 Fax: (49 6196) 908 412 GRÉCKO Kύριος Гεώργιος Χριστοφής Πληρεξούσιος Υπουργός B’ Γραφείο Κυρώσεων Βασιλίσσης Σοφίας 1, 7ος όροφος GR—106 71 Αθήνα Mr. George Christofis, Minister Plenipotentiary B’ Sanctions Bureau 1, Vasilissis Sofias, 7th floor GR—106 71 Athens Tel. : (30 1) 368 42 07 Fax: (30 1) 368 42 06 ŠPANIELSKO Ministerio de Economia y Hacienda Secretaria General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, No 162 E—28046 Madrid Tel. : (34) 913 49 38 60 Fax: (34) 914 57 28 63 18/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 73 FRANCÚZSKO Direction générale des douanes et des droits indirects Bureau E/2 — Cellue Embargo Mlle Diane Foreau 23 bis, rue de l’Université F—75700 Paris Cedex 07 S. P. Tel. : (33 1) 44 74 48 93 Fax:. (33 1) 44 74 48 97 ÍRSKO Licensing Unit(Mr Michael Greene) Department of Enterprise, Trade and Employment Kildare Street Ireland Dublin2 Tel. : (353 1) 631 24 46 Fax:. (353 1) 676 61 54 e-mail: greenem@entemp. irlgov. ic TALIANSKO Ministero del Commercio con l’Estero Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Divisione IV (UOPAT) Dr. Borghese Viale Boston 25 I—00144 Roma Tel. : (39 06) 59 64 75 34 Fax:. (39 06) 59 64 75 06 e-mail: INFO@MincomesIT LUXEMBURSKO Office des Licences M. A. Paulus BP 113 L—2011 Luxembourg Tel. : (352) 478 23 70 Fax:. (352) 46 61 38 e-mail: andre. paulus@mae. etat. lu HOLANDSKO Ministerie van Economische Zaken Direktoraat-generaal van de Buitenlandse Economische Betrekkingen Directie Handelspolitiek en Investeringsbeleid Afdeling Exportcontrole en Sanctiebeleid (BEB/DHI/ES) mw. drs. C. M. van Dantzig Postbus 20101 2500 EC Den Haag Netherlands Tel. : (31 70) 379 63 57/63 80 Fax:. (31 70) 379 73 92 e-mail: e. m. vandantzig@minez. nl RAKÚSKO Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten, Gruppe II. a Landstraßer Hauptstraße 55-57 A—1030 Wien Tel. : (43 1) 711 02/361 Fax:. (43 1) 715 83 47 PORTUGALSKO Ministério da Economia Direcção-Geral das Relações Económicas Internacionais Alice Rodrigues/José Gomes Avenida da República, 79 P— Lisboa Tel. : (351 1) 749 19 43 Fax:. (351 1) 796 37 23 74 SK FÍNSKO Úradný vestník Európskej únie 18/zv. 1 Ulkoasiainministeriö PL 176 SF—00161 Helsinki Tel. : (358 9) 1341-5555 Fax: (358 9) 629-840 Utrikesministeriet PL 176 SF-00161 Helsingfors Tel. (358 9) 1341 5555 Fax (358 9) 629 840 ŠVÉDSKO Regeringskansliet Ultrikesdepartementet Rättssekretariatet för EU-frågor Fredsgatan 6 S—103 39 Stockholm Tel. : (46 8) 405 10 00 Fax: (46 8) 453 66 99 SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO Export Policy Unit Departement of Trade and Industry Kingsgate House 66-74, Victoria Street LondonSW1E 6SW Tel. : (44 171) 215 89 98 Fax: (44 171) 215 85 19 EURÓPSKE SPOLOČENSTVO European Commission Directorate-General I Mr A. de Vries, DM24 5/75 rue de la Loi/wetstraatz B—1044 Brussel/Bruxelles Tel. : (32-2) 295 68 80 Fax: (32-2) 295 73 31 e-mail: anthonius. de-vries@dg1. cec. be


title: Regulamento (CE) n° 1089/1999 da Comissão, de 26 de Maio de 1999, que fixa as restituições à exportação de azeite

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: 27. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 131/41 REGULAMENTO (CE) N. o 1089/1999 DA COMISS(cid:212)O de 26 de Maio de 1999 que fixa as restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de azeite A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, os custos de exporta(cid:135)(cid:209)o dos produtos neste (cid:156)ltimo mercado; Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento n. o 136/66/CEE do Conselho, de 22 de Setembro de 1966, que estabelece uma organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector das mat(cid:130)- rias gordas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1638/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 3. o, Considerando que, nos termos do artigo 3. o do Regula- mento n. o 136/66/CEE, quando o pre(cid:135)o na Comunidade for superior (cid:133)s cota(cid:135)(cid:210)es mundiais, a diferen(cid:135)a entre esses pre(cid:135)os pode ser coberta por uma restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de azeite para pa(cid:146)ses terceiros; Considerando que, nos termos do n. o 3, terceiro par(cid:145)grafo da al(cid:146)nea b), do artigo 3. o do Regulamento n. o 136/ /66/CEE, pode ser decidido que a restitui(cid:135)(cid:209)o seja fixada por concurso; que o concurso incide sobre o montante da restitui(cid:135)(cid:209)o e pode ser limitado a determinados pa(cid:146)ses de destino, bem como a determinadas quantidades, quali- dades e formas de apresenta(cid:135)(cid:209)o; Considerando que, em conformidade com o. o 3, segundo par(cid:145)grafo do artigo 3. o do Regulamento n. o 136/66/CEE, as restitui(cid:135)(cid:210)es relativas ao azeite podem ser fixadas em n(cid:146)veis diferentes consoante o destino quando a situa(cid:135)(cid:209)o do mercado mundial ou as exig(cid:136)ncias espec(cid:146)ficas de certos mercados o exigem; Considerando que as restitui(cid:135)(cid:210)es devem ser fixadas pelo menos uma vez por m(cid:136)s; que, em caso de necessidade, podem ser alteradas no intervalo; Considerando que as modalidades relativas (cid:133) fixa(cid:135)(cid:209)o e concess(cid:209)o da restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de azeite se determi- naram no Regulamento (CEE) n. o 616/72 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) n. o 2962/77 (4); Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dessas modalidades (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual dos mercados no sector do azeite, nomea- damente ao pre(cid:135)o desse produto na Comunidade e nos mercados dos pa(cid:146)ses terceiros, leva a que se fixe a restitui- (cid:135)(cid:209)o nos montantes constantes do anexo; Considerando que, nos termos do n. o 3 do artigo 3. o do Regulamento. o 136/66/CEE, a restitui(cid:135)(cid:209)o deve ser a mesma em rela(cid:135)(cid:209)o a toda a Comunidade; Considerando que, nos termos do n. o 4 do artigo 3. o do Regulamento n. o 136/66/CEE, a restitui(cid:135)(cid:209)o para o azeite deve ser fixada tendo em considera(cid:135)(cid:209)o a situa(cid:135)(cid:209)o e as perspectivas de evolu(cid:135)(cid:209)o, no mercado da Comunidade, dos pre(cid:135)os do azeite e das disponibilidades, bem como os pre(cid:135)os do azeite no mercado mundial; que, todavia, no caso de a situa(cid:135)(cid:209)o do mercado mundial n(cid:209)o permitir determinar as cota(cid:135)(cid:210)es mais favor(cid:145)veis do azeite, pode ter-se em considera(cid:135)(cid:209)o o pre(cid:135)o, nesse mercado, dos prin- cipais (cid:155)leos vegetais concorrenciais e a diferen(cid:135)a verifi- cada, durante um per(cid:146)odo representativo, entre esse pre(cid:135)o e o do azeite; que o montante da restitui(cid:135)(cid:209)o n(cid:209)o pode ser superior (cid:133) diferen(cid:135)a existente entre o pre(cid:135)o do azeite na Comunidade e o pre(cid:135)o do azeite no mercado mundial, ajustado, quando for caso disso, de modo a ter em conta (1) JO 172, 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 32. (3) JO L 78 de 31. 3. 1972, p. 1. (4) JO L 348 de 30. 12. 1977, p. 53. Considerando que o Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o das Mat(cid:130)rias Gordas n(cid:209)o emitiu qualquer parecer no prazo limite esta- belecido pelo seu presidente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o dos produtos referidos no n. o 2, al(cid:146)nea c), do artigo 1. o do Regulamento n. o 136/66/CEE s(cid:209)o fixadas nos montantes constantes do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 27 de Maio de 1999. L 131/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 5. 1999 O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 26 de Maio de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o ANEXO do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 26 de Maio de 1999, que fixa as restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de azeite (Em ECU/100 kg) C(cid:155)digo do produto Montante da restitui(cid:135)(cid:209)o (1) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 (1) Para os destinos referidos no artigo 34. o do Regulamento (CEE) nº 3665/87 da Comiss(cid:209)o (JO L 351 de 14. 12. 1987, p. 1) alterado bem como para as exporta(cid:135)(cid:210)es para os pa(cid:146)ses terceiros. NB: Os c(cid:155)digos dos produtos, incluindo as remiss(cid:210)es em p(cid:130)-de-p(cid:145)gina, s(cid:209)o definidos no Regulamento (CEE) nº 3846/87 da Comiss(cid:209)o, alterado


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1091/1999 της Επιτροπής, της 26ης Μαΐου 1999, για τροποποίηση των επιστροφών κατά την εξαγωγή, σε φυσική κατάσταση, για τα σιρόπια και ορισμένα άλλα προϊόντα του τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
export refund
syrup

text: L 131/46 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 27. 5. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1091/1999 TGS EPITQOPGS tgr 26gr La(cid:155)ou 1999 cia tqopopo(cid:148)gsg tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), se vusij(cid:147) jat(cid:145)stasg, cia ta siq(cid:149)pia jai oqisl(cid:146)ma (cid:145)kka pqo(cid:152)(cid:149)mta tou tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1981 peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1148/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti oi epistqov(cid:146)r pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), se vusij(cid:147) jat(cid:145)stasg, cia ta siq(cid:149)pia jai oqisl(cid:146)ma (cid:145)kka pqo(cid:152)(cid:149)mta tou tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 904/1999 tgr Epitqop(cid:147)r (3)· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym jam(cid:149)mym, jqitgq(cid:148)ym jai keptoleqei(cid:150)m, pou amav(cid:146)qomtai stom tqopopoigl(cid:146)mo jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 904/1999 sta stoiwe(cid:148)a pou diah(cid:146)tei pqor to paq(cid:149)m g Epitqop(cid:147), odgce(cid:148) stgm tqopopo(cid:148)gsg tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) pou isw(cid:151)oum s(cid:147)leqa, (cid:149)pyr jahoq(cid:148)fetai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 G epistqov(cid:147) pou woqgce(cid:148)tai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), se vusij(cid:147) jat(cid:145)stasg, tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)a d), f) jai g) tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81 jai jahoq(cid:148)fetai sto paq(cid:145)qtgla tou jamomi- slo(cid:151) (EJ) aqih. 904/1999 tqopopoie(cid:148)tai s(cid:151)lvyma le ta pos(cid:145) pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 27 La(cid:155)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 26 La(cid:155)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 159 tgr 3. 6. 1998, s. 38. (3) EE L 114 tgr 1. 5. 1999, s. 17. 27. 5. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 131/47 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 26gr La(cid:155)ou 1999, cia tqopopo(cid:148)gsg tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), se vusij(cid:147) jat(cid:145)stasg, cia ta siq(cid:149)pia jai oqisl(cid:146)ma (cid:145)kka pqo(cid:152)(cid:149)mta tou tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pos(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r (cid:190) EUR/100 kg ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar (cid:190) 1702 40 10 9100 1702 60 10 9000 1702 60 80 9100 49,75 49,75 94,53 (2) (2) (4) (cid:190) EUR/1 % fawaq(cid:149)fgr (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 60 95 9000 0,4975 (1) (cid:190) EUR/100 kg ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar (cid:190) 1702 90 30 9000 49,75 (2) (cid:190) EUR/1 % fawaq(cid:149)fgr (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 90 60 9000 1702 90 71 9000 1702 90 99 9900 0,4975 (1) 0,4975 (1) 0,4975 (1) (3) (cid:190) EUR/100 kg ngq(cid:145)r ous(cid:148)ar (cid:190) 2106 90 30 9000 49,75 (2) (cid:190) EUR/1 % fawaq(cid:149)fgr (cid:253) 100 kg (cid:190) 2106 90 59 9000 0,4975 (1) (1) To pos(cid:149) b(cid:145)seyr dem evaql(cid:149)fetai sta siq(cid:149)pia jahaq(cid:149)tgtar jat(cid:150)teqgr tou 85 % [jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2135/95]. G peqiejtij(cid:149)tgta se sajwaq(cid:149)fg jahoq(cid:148)fetai s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2135/95. (2) Evaql(cid:149)fetai l(cid:149)mo sta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2135/95. (3) To pos(cid:149) b(cid:145)seyr dem evaql(cid:149)fetai sto pqo(cid:152)(cid:149)m pou oq(cid:148)fetai sto paq(cid:145)qtgla sgle(cid:148)o 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3513/92 (EE L 355 tgr 5. 12. 1992, s. 12). (4) Evaql(cid:149)fetai l(cid:149)mo sta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 6 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2135/95. NB: Oi jydijo(cid:148) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym, sulpeqikalbamol(cid:146)mym tym uposglei(cid:150)- seym, jahoq(cid:148)fomtai stom tqopopoigl(cid:146)mo jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3846/ 87 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 366 tgr 24. 12. 1987, s. 1)