title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1256/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, maito- ja maitotuotealan lisämaksusta annetun asetuksen (ETY) N:o 3950/92 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
agricultural levy
milk
regulation of agricultural production

text: 26. 6. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 160/73 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1256/1999, annettu 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999, maito- ja maitotuotealan lis(cid:228)maksusta annetun asetuksen (ETY) N:o 3950/92 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausun- non (3), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (4), den aikana 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) hein(cid:228)kuuta 2005 alkaen; t(cid:228)st(cid:228) toimenpiteest(cid:228) maito- ja maitotuotteiden yhteis(cid:246)n kulutukselle ja viennille aiheutuvien seu- rausten perusteella maidon kokonaisviitem(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) voidaan yhteis(cid:246)ss(cid:228) korottaa tasapainoisesti kul- loisenkin vastaavan hinnanleikkauksen j(cid:228)lkeen ja puuttumalla rakenteellisiin ongelmiin varhaisem- massa vaiheessa, (3) tilakohtainen viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olisi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)y- tett(cid:228)viss(cid:228) olevaksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi niit(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) lukuun ottamatta, jotka mahdollisesti on siirretty v(cid:228)liai- kaisesti 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 2000, jolloin maksuj(cid:228)rjestelm(cid:228)n soveltamisen vuonna 1992 p(cid:228)(cid:228)tetty seitsem(cid:228)n jakson jatkoaika p(cid:228)(cid:228)ttyy, ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausun- non (5), (4) sek(cid:228) katsoo, ett(cid:228) (1) maito- ja maitotuotealan lis(cid:228)maksusta 28 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuk- sen (ETY) N:o 3950/92 (6) mukaisesti lis(cid:228)maksu- j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), joka otettiin t(cid:228)ll(cid:228) alalla alun perin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1984, jatkettiin uudelleen seitsem(cid:228)n 12 kuukauden pituisen jak- son ajaksi; j(cid:228)rjestelm(cid:228)n tarkoituksena oli v(cid:228)hen- t(cid:228)(cid:228) kysynn(cid:228)n ja tarjonnan v(cid:228)list(cid:228) ep(cid:228)tasapainoa ja siit(cid:228) johtuvaa rakenteellista ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228) maidon j(cid:228)rjestelm(cid:228) on ja maitotuotteiden markkinoilla; paremman tulevaisuudessa markkinatasapainon saavuttamiseksi; t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) sit(cid:228) olisi sovellettava edelleen kahdeksan per(cid:228)k- k(cid:228)isen 12 kuukauden pituisen jakson ajan 1 p(cid:228)i- v(cid:228)st(cid:228) huhtikuuta 2000 alkaen, edelleen tarpeen yleisten t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi tilakohtaisten viitem(cid:228)(cid:228)rien vajaak(cid:228)ytt(cid:246) voi hai- tata maidontuotantoalan asianmukaista kehitty- j(cid:228)senvaltioilla olisi mist(cid:228); oltava mahdollisuus p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n ett(cid:228) tapauksissa, joissa vajaak(cid:228)ytt(cid:246) on merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ja kest(cid:228)(cid:228) huomattavan pitk(cid:228)n ajan, k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)(cid:228)neet viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t palautuvat valtakunnalliseen varastoon, josta ne voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) uudelleen muille tuottajille, periaatteiden mukaisesti, (5) maitotuotannon rakenneuudistusta ja ymp(cid:228)rist(cid:246)- parannuksia koskevien viitem(cid:228)(cid:228)rien hajautetun hallinnoinnin mahdollistamiseksi paremmin j(cid:228)senvaltioille olisi annettava valtuudet soveltaa tiettyj(cid:228) asiaa koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) asianomaisella alueellisella tasolla tai ker(cid:228)ilyvy(cid:246)hykkeill(cid:228), (2) maitoalan hintatukea pienennet(cid:228)(cid:228)n asteittain yhteens(cid:228) 15 prosentilla kolmen markkinointivuo- (1) EYVL C 170, 4. 6. 1998, s. 60. (2) Lausunto annettu 6. 5. 1999 (ei viel(cid:228) julkaistu virallisessa lehdess(cid:228)). (3) EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 203. (4) EYVL C 93, 6. 4. 1999, s. 1. (5) EYVL C 401, 22. 12. 1998, s. 3. (6) EYVL L 405, 31. 12. 1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 751/1999 (EYVL L 96, 10. 4. 1999, s. 11 ). (6) saadun lis(cid:228)maksuj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) kokemuksen perusteella viitem(cid:228)(cid:228)rien siirto k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) sellai- sia oikeudellisia toimia, esimerkiksi vuokrausta, jotka eiv(cid:228)t v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) johda kyseisten viitem(cid:228)(cid:228)- rien pysyv(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)nt(cid:228)miseen vastaanottajalle, voi olla tuotantorakenteiden parantamista haittaava ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen kustannustekij(cid:228) maidontuotan- nossa; jotta viitem(cid:228)(cid:228)rien merkitys maito- ja mai- totuotteiden markkinoita s(cid:228)(cid:228)telev(cid:228)n(cid:228) tekij(cid:228)n(cid:228) vahvistuisi, j(cid:228)senvaltioiden olisi voitava my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) vuokrauksen tai vastaavien oikeudellisten toi- mien kautta valtakunnalliseen varastoon uudel- viitem(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) leen jakamista varten siirrettyj(cid:228) L 160/74 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 6. 1999 objektiivisin perustein aktiivisille tuottajille, eri- tyisesti niille, jotka ovat k(cid:228)ytt(cid:228)neet niit(cid:228) aikai- semmin; lis(cid:228)ksi j(cid:228)senvaltioilla olisi oltava oikeus j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) viitem(cid:228)(cid:228)rien siirto muulla tavalla kuin tuottajien v(cid:228)lisin(cid:228) yksitt(cid:228)isin(cid:228) toimina; erityisesti olemassa olevien laillisten oikeuksien huomioon ottamiseksi olisi selv(cid:228)sti s(cid:228)(cid:228)dett(cid:228)v(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden on n(cid:228)it(cid:228) valtuuksia k(cid:228)ytt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n toteutettava tarvittavat toimenpiteet yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yleisten periaatteiden noudattami- seksi, ja sellaisten tuottajien hyv(cid:228)ksi, joiden kohdalla liitty- minen vaikuttaa haitallisesti oikeuteen aloittaa tuotanto uudelleen. Kokonaism(cid:228)(cid:228)rien korotuksesta sek(cid:228) edellytyk- sist(cid:228), joiden mukaisesti edellisess(cid:228) alakohdassa tarkoitetut tilakohtaiset viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n, p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n 11 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. ” (7) tietyt asetuksen (ETY) N:o 3950/92 s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) ovat vanhentuneet, ja siksi ne pit(cid:228)isi poistaa, 4. Poistetaan 3 artiklan 3 kohta. 5. Korvataan 4 artikla seuraavasti: ON ANTANUT T(cid:190)M(cid:190)N ASETUKSEN: ”4 artikla 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 3950/92 seuraavasti: 1. Korvataan 1 artiklan ensimm(cid:228)inen alakohta seu- raavasti: ”Otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) huhtikuuta 2000 alkaen kahdeksan uuden per(cid:228)kk(cid:228)isen 12 kuukau- den pituisen jakson ajaksi lis(cid:228)maksu, jonka leh- m(cid:228)nmaidon tuottajat maksavat maidosta tai mai- tom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) vastaavasta tuotteesta, joka on toimi- tettu ostajalle tai myyty suoraan kulutukseen kyseisen 12 kuukauden pituisen jakson aikana, ja jonka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ylitt(cid:228)(cid:228) erikseen m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n. ” 2. Korvataan 3 artiklan 2 kohdassa oleva taulukko t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen liitteess(cid:228) I olevalla taulukolla. 3. Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti: 1. Tilalla k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva tilakohtainen vii- tem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on yht(cid:228) suuri kuin 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maalis- kuuta 2000 k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228). Sit(cid:228) mukautetaan ajanjakson osalta, jotta samankaltaisten tilakohtaisten viite- m(cid:228)(cid:228)rien summa ei ylit(cid:228) vastaavaa 3 artiklassa tar- koitettua yhteism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ottaen huomioon mahdol- liset v(cid:228)hennykset 5 artiklassa tarkoitetun valta- kunnallisen varaston kasvattamiseksi. tarvittaessa kunkin 2. Tilakohtaista viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) korotetaan tai se vahvistetaan tuottajan asianmukaisesti perustel- lusta pyynn(cid:246)st(cid:228), jotta voitaisiin ottaa huomioon tuottajan toimituksiin ja/tai suoramyyntiin vaikut- tavat muutokset. Viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n korottaminen tai sen vahvistaminen edellytt(cid:228)(cid:228) tuottajalla olevan muun viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n vastaavaa laskua tai poista- mista. N(cid:228)m(cid:228) mukautukset eiv(cid:228)t saa lis(cid:228)t(cid:228) kysei- sen j(cid:228)senvaltion 3 artiklassa tarkoitettujen toimi- tusten tai suoramyynnin yhteism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228). Kun tilakohtaisiin viitem(cid:228)(cid:228)riin tehd(cid:228)(cid:228)n lopullisia muutoksia, tarkoitetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t mukautetaan 11 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn mukaisesti. ” artiklassa 3 ”2) Vahvistetaan liitteess(cid:228) olevat kokonaism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)t, ellei tarkistuksesta, joka mahdollisesti tehd(cid:228)(cid:228)n yleisen markkinatilanteen ja erityisesti tietyiss(cid:228) erityisolosuhteiden j(cid:228)senvaltioissa perusteella, muuta johdu. vallitsevien 6. Korvataan 5 artikla seuraavasti: ”5 artikla Korvauksena suomalaisille SLOM-tuottajille Suo- men toimituskiinti(cid:246)n kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) voidaan korottaa enint(cid:228)(cid:228)n 200 000 tonniin, joka jaetaan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. T(cid:228)m(cid:228) varaer(cid:228) ei ole siirrett(cid:228)v(cid:228), ja se on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) yksinomaan Edell(cid:228) 3 artiklassa tarkoitettujen m(cid:228)(cid:228)rien sis(cid:228)ll(cid:228) j(cid:228)senvaltio voi kasvattaa valtakunnallista varastoa tilakohtaisten viitem(cid:228)(cid:228)rien kautta linjan teht(cid:228)v(cid:228)n alentamisen vuoksi, jotta ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset tai erityiset viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t voitaisiin my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tietyille tuottajille komission kanssa sovituilla asiallisilla perusteilla. 26. 6. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 160/75 Jos tuottajat eiv(cid:228)t ole myyneet maitoa tai muita maitotuotteita yhten(cid:228) 12 kuukauden pituisen jak- son aikana, heid(cid:228)n k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n olevat viite- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t siirret(cid:228)(cid:228)n valtakunnalliseen varastoon ja ne voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) uudelleen ensimm(cid:228)isen ala- kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoitta- matta 6 artiklan 1 kohdan soveltamista. Jos tuot- taja aloittaa maidon tai muiden maitotuotteiden tuotannon uudelleen j(cid:228)senvaltion m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)m(cid:228)n ajan kuluessa, h(cid:228)nelle my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti viimeist(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)nen anomustaan seuraavana 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta. Jos tuottaja ei k(cid:228)yt(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 70 prosenttia k(cid:228)y- tett(cid:228)viss(cid:228) olevasta tilakohtaisesta viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) joko toimituksina tai suoramyyntin(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yhden 12 kuukauden pituisen jakson aikana, j(cid:228)senvaltiot voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yleisten periaatteiden mukaisesti: — palautuuko k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kokonaan tai osittain valtakunnalliseen varastoon ja mill(cid:228) ehdoilla. K(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t eiv(cid:228)t kuitenkaan palaudu valtakunnalliseen varastoon, jos kyseess(cid:228) on ylivoimainen este tai jos kyseisen tuottajan tuotantokyvyn muu- tokseen viranomaisen toimivaltaisen on toteama perusteltu syy. k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n pinta-alan tai muut asialliset perusteet ja tarvittaessa osapuolten v(cid:228)lisen sopimuksen. Se osa viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), jota ei mahdollisesti siirret(cid:228) tilan mukana, lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n valtakunnalliseen varas- toon. Kuitenkin, jos osa viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) on palau- tettu valtakunnalliseen varastoon viitem(cid:228)(cid:228)rien siir- t(cid:228)misen sovelleta tapauksiin, joissa viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t siirret(cid:228)(cid:228)n takaisin. yhteydess(cid:228), v(cid:228)hennyst(cid:228) ei Samoja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) sovelletaan muihin siirtotoi- miin, joilla on vastaavanlaisia oikeudellisia vaiku- tuksia tuottajille. Kuitenkin kun maa-alueet siirret(cid:228)(cid:228)n julkisille viranomaisilla ja/tai kun julkinen etu niin vaatii toteuteta maataloudellisista tai kun siirtoa ei syist(cid:228), j(cid:228)senvaltiot s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) tarvittavat toi- menpiteet osapuolten oikeudellisen edun turvaa- miseksi otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja erityisesti luopuvan tuottajan on pystytt(cid:228)v(cid:228) jatkamaan maidontuotan- toa, jos h(cid:228)n niin haluaa. ” 9. Korvataan 8 artikla seuraavasti: — mill(cid:228) ehdoilla viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n uudel- leen kyseiselle tuottajalle. ” ”8 artikla 7. Korvataan 6 artiklan 1 kohdan ensimm(cid:228)inen ala- kohta seuraavasti: ”1. J(cid:228)senvaltioiden on ennen niiden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ja viimeist(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n maa- liskuuta menness(cid:228) annettava lupa niiden tilakoh- taisten viitem(cid:228)(cid:228)rien tilap(cid:228)iseen siirt(cid:228)miseen kysei- seksi 12 kuukauden jaksoksi, joita niihin oikeute- tut tuottajat eiv(cid:228)t aio k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). ” 8. Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Tilalla k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) siirtyy tilan mukana, kun se myyd(cid:228)(cid:228)n, vuokrataan toi- selle tai siirret(cid:228)(cid:228)n perinn(cid:246)n kautta uudelleen viite- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottaville tuottajille sellaisia yksi- tyiskohtaisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) noudattaen, jotka j(cid:228)senval- tio m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) ottaen huomioon maidontuotantoon J(cid:228)senvaltiot voivat maidontuotannon rakenneuu- distuksen toteuttamiseksi tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n paranta- miseksi toteuttaa yhden tai useamman seuraavista toimenpiteist(cid:228) sellaisia yksityiskohtaisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) noudattaen, jotka j(cid:228)senvaltio antaa ottaen huomi- oon osapuolten oikeudelliset edut. J(cid:228)senvaltio voi a) my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tuottajille, jotka sitoutuvat lopetta- maan kokonaan tai osittain maidontuotan- tonsa, yhten(cid:228) tai useampana er(cid:228)n(cid:228) maksetta- van korvauksen ja kasvattaa valtakunnallista varastoa n(cid:228)in vapautuneilla viitem(cid:228)(cid:228)rill(cid:228); b) m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) asiallisilla perusteilla ne edellytykset, joiden perusteella toimivaltainen viranomainen tai sen nime(cid:228)m(cid:228) toimielin voi jakaa uudelleen tuottajille ennakkomaksua vastaan 12 kuukau- den pituisen jakson alussa muilta sellaisilta tuottajilta lopullisesti vapautuneet viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, joille on maksettu yhten(cid:228) tai useampana er(cid:228)n(cid:228) edell(cid:228) mainitun ennakkomaksun suuruinen korvaus; L 160/76 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 6. 1999 c) s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) jos luopuva tuottaja haluaa jatkaa maidontuotantoa, h(cid:228)nelle annetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kyseisell(cid:228) tilalla k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) silloin, kun ymp(cid:228)rist(cid:246)n parantamiseksi tarkoi- tetut maa-alueet on siirretty; d) m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) asiallisilla perusteilla ker(cid:228)ilyalueet ja ker(cid:228)ilyvy(cid:246)hykkeet, sallitaan joiden lopulliset viitem(cid:228)(cid:228)rien siirrot ilman vastaavien siirt(cid:228)mist(cid:228) maidontuotannon maa-alueiden rakenteen parantamiseksi; sis(cid:228)ll(cid:228) e) sallia tuottajan pyydetty(cid:228) sit(cid:228) toimivaltaiselta viranomaiselta tai sen nimitt(cid:228)m(cid:228)lt(cid:228) toimieli- melt(cid:228) maidontuotannon rakenteen parantami- seksi tilalla tai tuotannon laajentamisen salli- miseksi siirt(cid:228)(cid:228) viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ilman vastaavien maa-alueiden siirt(cid:228)mist(cid:228) ja p(cid:228)invas- toin. lopullisesti Edell(cid:228) a, b, c ja e alakohdassa tarkoitettuja s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228) voidaan soveltaa kansallisella tasolla, sopi- valla alueellisella tasolla tai ker(cid:228)ilyvy(cid:246)hykkeill(cid:228). ” palautuuko siirretty viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kokonaan tai osittain valtakunnalliseen varastoon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan soveltamista. T(cid:228)t(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) ei sovelleta 6 artiklan mukai- siin v(cid:228)liaikaisiin siirtoihin. b) J(cid:228)senvaltiot voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) olla soveltamatta viitem(cid:228)(cid:228)rien siirtoa koskevia 7 artiklan 1 koh- dan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). ” 11. Lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen liitteess(cid:228) II oleva liite asetukseen (ETY) N:o 3950/92. 2 artikla Jos 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)dettyjen muutosten soveltamisen helpottamiseksi tarvitaan siirtym(cid:228)kauden toimenpi- teit(cid:228), ne vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 3950/92 11 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 10. Lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n 8 artiklan j(cid:228)lkeen uusi artikla seuraa- 3 artikla vasti: ”8a artikla J(cid:228)senvaltiot voivat yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yleisi(cid:228) toi- periaatteita noudattaen toteuttaa seuraavat menpiteet, joiden tavoitteena on varmistaa se, ett(cid:228) viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n ainoastaan aktiivisille maidontuottajille: a) Jos viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on siirretty tai siirret(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228) vastaavan maa-alueen mukana tai ilman maa- aluetta maanvuokrauksella tai oikeudellisilta vaikutuksiltaan vastaavalla tavalla, j(cid:228)senvalti- oiden on p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) objektiivisin perustein, Neuvosto toteuttaa vuonna 2003 komission selvityk- sen pohjalta lis(cid:228)maksuj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevan v(cid:228)litar- kastuksen tavoitteena lakkauttaa j(cid:228)rjestelm(cid:228) vuoden 2006 j(cid:228)lkeen. 4 artikla T(cid:228)m(cid:228) asetus tulee voimaan sit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) seuraavana p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228), jona se julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen viralli- sessa lehdess(cid:228). Sit(cid:228) sovelletaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) huhtikuuta 2000, lukuun ottamatta sen 1 artiklan 2 kohtaa, jota sovelletaan ase- tuksen voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:228) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:228)sen- valtioissa. Tehty Brysseliss(cid:228) 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999. Neuvoston puolesta K. -H. FUNKE Puheenjohtaja 26. 6. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 160/77 LIITE I ”Asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kokonaisviitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t 1. 4. 1999–31. 3. 2000 J(cid:228)senvaltio Toimitukset Suoramyynti (tonneina) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia 3 140 696 169 735 4 454 640 708 27 767 036 97 780 629 817 5 457 564 23 793 932 5 236 575 696 109 386 441 866 9 189 9 698 399 231 661 Luxemburg 268 098 951 Alankomaat 10 991 900 82 792 It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi 2 543 979 205 422 1 835 461 2 394 528 3 300 000 37 000 10 000 3 000 Yhdistynyt kuningaskunta 14 373 969 216 078” L 160/78 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 6. 1999 LIITE II ”LIITE a) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisvii- c) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisvii- tem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t 1. 4. 2000–31. 3. 2001 tem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t 1. 4. 2002–31. 3. 2005 J(cid:228)senvaltio Toimitukset Suoramyynti J(cid:228)senvaltio Toimitukset Suoramyynti (tonneina) (tonneina) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 3 140 696 4 454 640 27 767 036 674 617 5 807 564 23 793 932 5 332 575 10 082 399 268 098 10 991 900 2 543 979 1 835 461 2 394 528 3 300 000 169 735 708 97 780 696 109 386 441 866 9 189 231 661 951 82 792 205 422 37 000 10 000 3 000 14 386 577 (*) 216 078 (*) Erityinen lis(cid:228)ys kiinti(cid:246)(cid:246)n Pohjois-Irlantia varten. Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 3 140 696 4 454 640 27 767 036 699 817 6 007 564 23 793 932 5 386 575 10 298 399 268 098 10 991 900 2 543 979 1 835 461 2 394 528 3 300 000 169 735 708 97 780 696 109 386 441 866 9 189 231 661 951 82 792 205 422 37 000 10 000 3 000 14 393 669 216 078 b) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisvii- d) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisvii- tem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t 1. 4. 2001–31. 3. 2002 tem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t 1. 4. 2005–31. 3. 2006 (tonneina) (tonneina) J(cid:228)senvaltio Toimitukset Suoramyynti J(cid:228)senvaltio Toimitukset Suoramyynti Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 3 140 696 4 454 640 27 767 036 699 817 6 007 564 23 793 932 5 386 575 10 298 399 268 098 10 991 900 2 543 979 1 835 461 2 394 528 3 300 000 169 735 708 97 780 696 109 386 441 866 9 189 231 661 951 82 792 205 422 37 000 10 000 3 000 14 393 669 (*) 216 078 (*) Erityinen lis(cid:228)ys kiinti(cid:246)(cid:246)n Pohjois-Irlantia varten. Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 3 157 248 4 476 917 27 906 360 699 817 6 007 564 23 915 111 5 386 575 10 298 399 269 443 11 047 273 2 557 726 1 844 823 2 406 551 3 316 515 169 735 708 97 780 696 109 386 441 866 9 189 231 661 951 82 792 205 422 37 000 10 000 3 000 14 466 619 216 078 26. 6. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 160/79 e) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisvii- f) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisvii- tem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t 1. 4. 2006–31. 3. 2007 tem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t 1. 4. 2007–31. 3. 2008 J(cid:228)senvaltio Toimitukset Suoramyynti J(cid:228)senvaltio Toimitukset Suoramyynti (tonneina) (tonneina) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 3 173 800 4 499 193 28 045 684 699 817 6 007 564 24 036 290 5 386 575 10 298 399 270 788 11 102 647 2 571 473 1 854 186 2 418 573 3 333 030 169 735 708 97 780 696 109 386 441 866 9 189 231 661 951 82 792 205 422 37 000 10 000 3 000 14 539 569 216 078 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 3 190 352 4 521 470 28 185 008 699 817 6 007 564 24 157 469 5 386 575 10 298 399 272 134 11 158 020 2 585 220 1 863 548 2 430 596 3 349 545 169 735 708 97 780 696 109 386 441 866 9 189 231 661 951 82 792 205 422 37 000 10 000 3 000 14 612 520 216 078”


title: Ühine seisukoht, 17. mai 1999, mille nõukogu on vastu võtnud Euroopa Liidu lepingu artikli 15 alusel ning mis käsitleb bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni järgimist toetava õiguslikult siduva protokolli koostamist ning mille eesmärk on viia ajutise töörühma sisuline töö edukalt lõpule 1999. aasta lõpuks

eurovoc_concepts:
EU control
biological weapon
international security
non-proliferation of arms
protocol to an agreement
weapon of mass destruction

formats: html pdf print

text: 18/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 77 31999E0346 L 133/3 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 28. 5. 1999 ÜHINE SEISUKOHT, 17. mai 1999, mille nõukogu on vastu võtnud Euroopa Liidu lepingu artikli 15 alusel ning mis käsitleb bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni järgimist toetava õiguslikult siduva protokolli koostamist ning mille eesmärk on viia ajutise töörühma sisuline töö edukalt lõpule 1999. aasta lõpuks (1999/346/ÜVJP) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA: võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15, Artikkel 1 ning arvestades, et: 25. juunil 1996 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 96/408/ÜVJP bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiinrel- vade väljatöötamise, tootmise ja ladustamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (BTWC, edaspidi “konventsioon”) neljanda läbivaatamiskonverentsi etteval- mistamise kohta; (1) Kooskõlas neljanda läbivaatamiskonverentsi otsusega on käesoleva ühise seisukoha eesmärk edendada konventsiooni ajutises töörühmas läbirääkimiste lõpuleviimist õiguslikult siduva protokolli üle, millega kehtestatakse konventsiooni tõhusalt eesmärgi toetav saavutamiseks tuleb lõpule viia kõik toimingud, mida on vaja protokolli vastuvõtmiseks osalisriikide erikonverentsil 2000. aastal. järelevalvemenetlus. kontrolli- Selle ja Artikkel 2 4. märtsil 1998 määratles nõukogu ühise seisukoha 98/197/ÜVJP, mis käsitleb bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni järgimist toetava õiguslikult siduva proto- kolli koostamist ning sel eesmärgil ajutise töörühma töö tõhustamist; (2) On oluline, et ajutisele töörühmale antaks piisavalt aega ning et kõik läbirääkimistes osalejad töötaksid tõhusalt põhiküsimuste lahendamiseks. Selle eesmärgi saavutamiseks 1999. aasta lõpuks tuleb aktiivselt toetada ajutise töörühma esimehe ja teda abistavate isikute jõupingutusi. ühine seisukoht 98/197/ÜVJP tuleks uuesti läbi vaadata, et kaasa aidata ajutise töörühma töö tõhustamisele ja saavu- tada olulisi tulemusi 1999. aasta lõpuks; Artikkel 3 Läbirääkimistel püütakse saavutada kokkulepe eelkõige järgmiste meetmete suhtes, mis on konventsiooni järgimist tõhusalt toetava protokolli seisukohast kesksed ja olulised: on asjakohane meenutada 22. detsembril 1998 Austria kui eesistujariigi tehtud deklaratsiooni Euroopa Liidu nimel läbirääkimiste kohta bioloogiliste ja toksiinrelvade kon- ventsiooni protokolli üle; — deklaratsioonid, mis käsitlevad konventsiooniga seotud raja- tisi ja toiminguid, muu hulgas nende läbipaistvuse paranda- miseks, asjakohane on meenutada ka seda, et bioloogiliste ja tok- siinrelvade konventsiooni osalisriikide neljanda läbivaata- lõppdeklaratsioonis otsustati tugevdada miskonverentsi konventsiooni tõhusust ja parandada selle rakendamist õiguslikult siduva dokumendi abil ning tervitati ajutise töö- rühma moodustamist, mis oleks avatud kõigile osalisriiki- dele, et arutada protokolli, mille abil saavutada kõnealune eesmärk enne viienda läbivaatamiskonverentsi algust, mis peaks toimuma hiljemalt 2001. aastal, (1) EÜT L 168, 6. 7. 1996, lk 3. (2) EÜT L 75, 12. 3. 1998, lk 2. — selliste deklaratsioonide tõhus järelevalve külastuste vormis, mida tehakse juhuvaliku asjakohase mehhanismi kohaselt, et parandada deklaratsioonides nimetatud rajatiste ja toimingute läbipaistvust, suurendada deklaratsioonide täpsust ning tagada deklaratsiooni kohaste kohustuste täitmine, et tagada proto- kolli edasine järgimine, — asjakohane täpsustamismenetlus, mis vajaduse korral lisatakse kohapealsete toimingutena, kui osalisriigi esitatud deklarat- sioonis avastatakse viga, ebaselgus või puudus, mis eeldab kõnealuse menetluse kasutamist. Asjakohast täpsustamisme- netlust kasutatakse ka siis, kui rajatis, mis vastab deklareeri- mise kriteeriumidele, peaks olema deklaratsioonis nimetatud, kuid ei ole, (1) (2) (3) (4) (5) 78 ET Euroopa Liidu Teataja 18/1. kd — sätted kiire ja tõhusa uurimise korraldamiseks nii rajatistes kui ka välitingimustes, kui tekib kahtlus, et nõuded ei ole täide- tud, — kontaktid liikmesriikide valitsuste ja tööstuse vahel, mida vaja- duse korral toetab komisjon, et edendada arusaamist Euroopa tööstuse esindajate ja ajutise töörühmaga läbirääkimisi pida- vate isikute vahel. — väikesearvulise töötajate põhikoosseisuga tasuva ja sõltumatu organisatsiooni loomine, mis oleks võimeline protokolli tõhu- salt rakendama, — sätted protokolli artikliga 7 seotud erimeetmete kohta, et edendada rahvusvahelist koostööd ja vahetust biotehnoloogia valdkonnas. Kõnealused meetmed hõlmavad protokolli raken- damise toetamist. Artikkel 5 Liikmesriigid edendavad jätkuvalt konventsiooni ülemaailmset kohaldamist. Artikkel 6 Artikkel 4 Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval. See asendab ühist seisukohta 98/197/ÜVJP. Artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed on järgmised: Artikkel 7 — püüd jõuda läbirääkimistel ühistele seisukohtadele, esitades vajaduse korral ajutisele ja -ettepanekuid eelkõige artiklis 3 nimetatud kesksete valdkon- dade ja tegurite kohta, eridokumente töörühmale Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Brüssel, 17. mai 1999 — eesistujariigi demaršid osalisriikide suhtes asutamislepingu artikli 18 lõigetes 3 ja 4 ettenähtud tingimustel, et ergutada neid toetama artiklites 1, 2 ja 3 sätestatud eesmärke, Nõukogu nimel eesistuja J. FISCHER


title: 1999/359/CE: Décision du Conseil, du 17 mai 1999, portant nomination d'un membre du Comité des régions

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
appointment of staff

text: L 140/26 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 3. 6. 1999 CONSEIL D(cid:144)CISION DU CONSEIL du 17 mai 1999 portant nomination d’un membre du Comit(cid:130) des r(cid:130)gions (1999/359/CE) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 198 A, vu la d(cid:130)cision 98/110/CE du Conseil du 26 janvier 1998 (1) portant nomination des membres et suppl(cid:130)ants du Comit(cid:130) des r(cid:130)gions, consid(cid:130)rant qu’un si(cid:138)ge de membre titulaire du Comit(cid:130) des r(cid:130)gions est devenu vacant (cid:133) la suite de la d(cid:130)mission de M. Jos(cid:130) Ardanza Garro, membre titulaire, port(cid:130)e (cid:133) la connaissance du Conseil en date du 19 mars 1999; vu la proposition du gouvernement espagnol, D(cid:144)CIDE: Article unique M. Juan Jos(cid:130) Ibarrextxe Markuartu est nomm(cid:130) membre titulaire du Comit(cid:130) des r(cid:130)gions en remplacement de M. Jos(cid:130) Antonio Ardanza Garro pour la dur(cid:130)e du mandat de celui-ci restant (cid:133) courir, soit jusqu’au 25 janvier 2002. Fait (cid:133) Bruxelles, le 17 mai 1999. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident J. FISCHER (1) JO L 28 du 4. 2. 1998, p. 19


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta

eurovoc_concepts:
Community support framework
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
State aid
aid to agriculture
development aid
regional aid
repeal
rural development

text: 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 391 31999R1257 L 160/80 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 26. 6. 1999 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37, dades (eesmärk 2), nagu on määratletud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (6); võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) (4) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (3) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (4) võttes arvesse kontrollikoja arvamust (5) ning arvestades, et: parandamist toetavad põllumajandusstruktuuride meetmed võeti ühises põllumajanduspoliitikas kasutusele juba 1972. aastal; peaaegu kahe aastakümne jooksul on püütud põllumajanduslikku struktuuripoliitikat lülitada maapiirkondade laiemasse majanduslikku ja sotsiaalsesse konteksti; 1992. aasta poliitikareformis rõhutati põllu- majandustootja kui suurima maakasutaja mõju keskkon- nale; ühise põllumajanduspoliitika muid rahastamisvahendeid peaks tõhustama ja täiendama ühise maaelu arengu poliitikaga, mis aitab kaasa selle poliitika asutamisle- pingu artikli 33 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavuta- misele; (5) maaelu arengu poliitikat keerukate rahastamisvahendite kaudu; teostatakse praegu paljude vastavalt asutamislepingu artikli 33 lõike 2 punktile a tuleb ühise põllumajanduspoliitika kujundamisel ja selle kohaldamismeetodite väljatöötamisel arvesse võtta põllu- majandustegevuse erilist olemust, mis tuleneb põlluma- janduse sotsiaalsest struktuurist ning eri põllumajandus- piirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest; (6) vastavalt asutamislepingu artiklile 159 tuleb ühenduse poliitika rakendamisel arvesse võtta artiklites 158 ja 160 sätestatud ühise majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika eesmärke ning aidata kaasa nende saavutami- sele; seepärast tuleks sellele poliitikale maaelu arengu meetmetega kaasa aidata arengus mahajäänud piirkon- dades (eesmärk 1) ning struktuurilisi raskusi kogevates piirkon- järgmistel aastatel tuleb põllumajandust kohandada uute asjaoludega ning edasiste muudatustega, mis on seotud turu arengu, turupoliitika ja kaubanduseeskirjade, tarbi- jate nõudmiste ja eelistuste ning ühenduse edasise laiene- misega; peale põllumajandusturgude mõjutavad need muudatused ka maapiirkondade kohalikku majandust üldiselt; maaelu arengu poliitika eesmärgiks peaks olema taastada ja suurendada maapiirkondade konkurentsi- võimet ning selle saavutamiseks aidata kaasa töökohtade säilitamisele ja loomisele nendes piirkondades; seda arengut tuleks soodustada ja toetada maaelu arengu olemasolevate rahastamisvahendite ümberkorraldamise ja lihtsustamisega; (1) EÜT C 170, 4. 6. 1998, lk 7. (2) Arvamus esitatud 6. mail 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni (7) avaldamata). (3) EÜT C 407, 28. 12. 1998, lk 210. (4) EÜT C 93, 6. 4. 1999, lk 1. (5) EÜT C 401, 22. 12. 1998, lk 3. (6) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 1. (1) (2) (3) 392 (8) ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd ümberkorraldamisel tuleks arvesse võtta olemasolevate rahastamisvahendite rakendamisel saadud kogemusi ning tugineda nendele rahastamisvahenditele, mida on kasu- tatud käesolevate esmatähtsate eesmärkide raames, et edendada maaelu arengut põllumajandusstruktuuride kohandamise kiirendamisega ühise põllumajanduspolii- tika reformi raames ning hõlbustada maapiirkondade arengut ja struktuurilist kohandamist (eesmärgid 5a ja 5b), nagu on sätestatud nõukogu 24. juuni 1988. aasta määruses (EMÜ) nr 2052/88 struktuurifondide ülesan- nete ja tõhususe kohta ning nende tegevuse kooskõlasta- mise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Inves- teerimispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahen- dite tegevusega (1) ja nõukogu 19. detsembri 1988. aasta määruses (EMÜ) nr 4256/88, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 kohaldamiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) aren- dusrahastu suhtes (2) ning mida on võetud kaasnevate meetmetena 1992. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformis vastavalt nõukogu 30. juuni 1992. aasta määru- sele (EMÜ) nr 2078/92 keskkonnakaitsenõuete ja paik- kondade alalhoiuga kooskõlas olevate põllumajanduslike tootmisviiside kohta, (3) nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2079/92, millega seatakse sisse vanaduspensioni põllumajandustootjate ühenduse abikava, (4) ning nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2080/92 põllumajanduse metsastamismeetmetega abikava kohta (5); ennetähtaegse ühenduse seotud (12) maapiirkondades peaksid maaelu arengu meetmed tõhustama ja täiendama turupoliitikat; (13) EAGGF maaelu arendustoetus peaks põhinema ühtsel õiguslikul raamistikul, milles on kindlaks määratud abi saamiseks kõlblikud meetmed, nende eesmärgid ning abikõlblikkuskriteeriumid; (14) (15) arengu järgima poliitikas ühenduse maapiirkondade mitmekesisuse tõttu peaks maaelu subsidiaarsuse põhimõtet; seepärast peab see olema võimalikult detsent- raliseeritud ning rõhutama osalust ja altpoolt tulevaid algatusi; seepärast tuleks maaelu arendustoetuste suhtes kohaldatavate kõlblikkuskriteeriumide puhul piirduda sellega, mida on vaja maaelu arengu poliitika eesmärkide saavutamiseks; järjepidevuse tagamiseks teiste ühise põllumajanduspolii- tika rahastamisvahenditega ja muu ühise poliitikaga tuleb ühenduse tasandil kehtestada toetuse andmise põhikriteeriumid; eelkõige tuleks vältida maaelu arengu meetmetest konkurentsi moonutamist; põhjendamatut tulenevat (9) maaelu reformitud arengupoliitika hõlmama kõiki ühenduse maapiirkondi; raamistik peaks (10) 1992. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi käigus võetud kolme kaasnevat meedet (põllumajanduse kesk- konnapoliitika, ennetähtaegselt pensionile jäämine ja metsastamine) tuleks täiendada vähemsoodsamatele piir- kondadele ja keskkonnaalaste kitsendustega piirkonda- dele ettenähtud toetuskavaga; (11) arendusmeetmed teised maaelu kuuluma eesmärgi 1 piirkondade integreeritud piirkondlikesse arenguprogrammidesse ning võivad kuuluda eesmärgi 2 piirkondade programmidesse; peaksid (1) EÜT L 185, 15. 7. 1988, lk 9. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 3193/94 (EÜT L 337, 24. 12. 1994, lk 11). (2) EÜT L 374, 31. 12. 1988, lk 25. Määust on viimati muudetud määru- sega (EMÜ) nr 2085/93 (EÜT L 193, 31. 7. 1993, lk 44). (3) EÜT L 215, 30. 7. 1992, lk 85. Määrust on viimati muudetud komis- joni määrusega (EÜ) nr 2272/95 (EÜT L 288, 1. 12. 1995, lk 35). Määrust on parandatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1962/96 (EÜT L 259, 12. 10. 1996, lk 7). (4) EÜT L 215, 30. 7. 1992, lk 91. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2773/95 (EÜT L 288, 1. 12. 1995, lk 37). (16) paindlikkuse tagamiseks ja õigusaktide lihtsustamiseks peaks nõukogu andma komisjonile kõik vajalikud raken- damisvolitused kooskõlas asutamislepingu artikli 202 kolmanda taandega; (17) ühenduse põllumajandusstruktuuri iseloomustab suur hulk selliseid põllumajandusettevõtteid, millel puuduvad põllumajandustootjatele ja nende perekonnaliikmetele rahuldavat sissetulekut ja elutingimusi tagavad struktuu- ritingimused; (18) ühenduse investeeringutoetuse eesmärk on põllumajan- dusettevõtete ajakohastamine ja nende elujõulisemaks muutmine; (19) investeeringutoetuste kohaldatavaid andmise ühenduse tingimusi tuleks lihtsustada võrreldes kehtivate tingimustega, mis on sätestatud nõukogu 20. mai 1997. aasta määruses (EÜ) nr 950/97 põllumajandusstruktuu- ride tõhustamise kohta (6); suhtes (5) EÜT L 215, 30. 7. 1992, lk 96. Määrust on viimati muudetud komis- (6) EÜT L 142, 2. 6. 1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) joni määrusega (EÜ) nr 231/96 (EÜT L 30, 8. 2. 1996, lk 33). nr 2331/98 (EÜT L 291, 30. 10. 1998, lk 10). 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 393 (20) noortele põllumajandustootjatele antavad erisoodustused võivad hõlbustada lisaks põllumajandusettevõtete sisse- seadmisele ka nende hilisemat struktuurilist kohanda- mist; (29) maapiirkondade säästva arengu toetamiseks ning ühis- konna kasvava keskkonnateenuste nõudluse rahuldami- seks tuleks järgnevatel aastatel omistada olulist tähendust põllumajanduse keskkonnainstrumentidele; (21) põllumajanduse arenemine ja spetsialiseerumine nõuab põllumajanduse ja metsamajandusega tegeleva rahvastiku vajalikul ja majanduslikku väljaõpet eelkõige seoses juhtimise, tootmise ja turusta- mise uute suundadega; tasemel üldist, tehnilist (30) käesoleval ajal määruse (EMÜ) nr 2078/92 alusel antavat põllumajanduse keskkonnatoetust tuleks jätkata keskkon- nakaitse sihtmeetmete puhul, võttes arvesse selle toetus- kava rakendamisel saadud kogemusi, mida on üksikasja- likult kirjeldatud määruse (EMÜ) nr 2078/92 artikli 10 lõike 2 alusel esitatud komisjoni aruandes; (22) eelkõige tuleb teha jõupingutusi selleks, et põllumajan- dustootjad saaksid keskkonnakaitsega kooskõlas olevate põllumajanduslike tootmismeetodite alast koolitust ja informatsiooni; (31) (23) põllumajandusettevõtete muutmise eesmärgil tuleks soodustada põllumajandustootjate enne- tähtaegset pensionile jäämist, võttes arvesse määruse (EMÜ) nr 2079/92 rakendamisel saadud kogemusi; elujõulisemaks (24) vähemsoodsamatele piirkondadele antav toetus peaks soodustama põllumajandusmaa kasutamist, paikkonna säilitamist ning säästva põllumajandustoot- mise viljelemist ja edendamist; jätkuvat põllumajanduse keskkonna toetuskavaga peaks jätkuvalt julgustama põllumajandustootjaid teenima ühiskonda tervikuna, juurutades või kasutades selliseid põllumajan- duslikke tootmisviise, mis on kooskõlas kasvava vajadu- sega kaitsta ja parendada keskkonda, loodusvarasid, pinnast ja geneetilist mitmekesisust ning säilitada maas- tikku ja paikkonda; (32) põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise edenda- mist tuleks soodustada, toetades sellesse valdkonda tehta- vaid investeeringuid; (25) vähemsoodsamad piirkonnad tuleks kriteeriumide alusel; liigitada ühiste (33) selline toetus võib suurel määral tugineda juba kehtiva- tele tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 20. mai 1997. aasta määruses (EÜ) nr 951/97 põllumajandussaa- ja turustamistingimuste parandamise duste töötlemis- kohta; (1) (26) ühenduse tasandil ei ole vaja vähemsoodsamaid piir- kondi enam täiendavalt liigitada; (27) tuleks ette näha hüvitiste maksmise tingimused, et tagada toetuskava tõhusus ja selle eesmärkide saavutamine; (34) tuleks tagada selliste investeeringute tasuvus ja see, et põllumajandustootjad saavad osa võetud meetmete majanduslikust kasust; (28) põllumajandusliku kasutuse piirangute puhul võib kesk- konnaalaste kitsendustega piirkondades osutuda vajali- kuks toetust nendest piirangutest tulenevate probleemide lahendamiseks; anda põllumajandustootjatele (35) metsamajandus on maaelu arengu lahutamatu osa ning seepärast peaks maaelu arengu toetuskava hõlmama ka metsamajandusmeetmeid, kuid metsamajandusele antav toetus ei tohiks moonutada konkurentsi ega avaldada mõju turgudele; (1) EÜT L 142, 2. 6. 1997, lk 22. 394 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd (36) metsamajandusmeetmed tuleks vastu võtta ühenduse ja liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi silmas pidades ning liikmesriikide metsamajanduskavade alusel; nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta ka kliimamuutustest tulenevaid eriprobleeme; (41) tarbijate nõudlus mahepõllundustoodete ja -toiduainete järele suureneb pidevalt; selle tulemusel on tekkimas uus põllumajandustooteturg; mahepõllumajandus muudab põllumajandust säästvamaks ning aitab sellega kaasa käesoleva määruse saavutamisele; konkreetsed maaelu arengu toetusmeetmed võivad olla seotud mahepõllundustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega; üldeesmärkide (37) metsamajandusmeetmed peaksid põhinema nendel meet- metel, mida on võetud olemasolevate kavade raames, mis on sätestatud nõukogu 29. mai 1989. aasta määru- sega (EMÜ) nr 1610/89, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 4256/88 rakendamiseks seoses ühen- duse maapiirkondade metsaalade arendamise ja opti- maalse kasutamise kavaga, (1) ning nõukogu 29. märtsi 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 867/90 metsamajan- dussaaduste töötlemis- ja turustamistingimuste paranda- mise kohta (2); (38) põllumajandusmaa metsastamine on eriti oluline maaka- sutuse ja keskkonnakaitse seisukohalt ning see aitab suurendada teatavate metsamajandussaaduste varusid ühenduses; seepärast tuleks määrusega (EMÜ) nr 2080/92 jätkata, ettenähtud olemasolevat metsastamistoetust võttes arvesse selle toetuskava rakendamisel saadud kogemusi, mida on üksikasjalikult kirjeldatud selle määruse artikli 8 lõike 3 alusel esitatud komisjoni aruandes; (39) tuleks toetada metsa ökoloogilise tasakaalu säilitamist ja parandamist teatavates piirkondades; (42) ühenduse toetuse saamiseks kõlblikud maaelu arengu meetmed peavad vastama ühenduse õigusaktidele ning olema järjepidevad ühenduse muu poliitika ning muude ühise põllumajanduspoliitika vahendite suhtes; (43) käesoleva määruse raames ei tohiks toetust anda nendele meetmetele, mis võivad abi saada muudelt ühise põllu- majanduspoliitika vahenditelt, eelkõige sellistele meetme- tele, mis kuuluvad ühise turukorralduse toetuskavade reguleerimisalasse, välja arvatud objektiivselt põhjen- datud juhtudel; (44) kuna tootjate rühmad ja nende ühendused saavad abi juba mitme ühise turukorralduse raames, ei peeta vajali- kuks anda tootjate rühmadele eritoetust maaelu arengu raamistikus; seepärast tuleks lõpetada toetuskava, mis on vastu võetud nõukogu 20. mai 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 952/97 tootjate rühmade ja ühenduste kohta; (3) (45) kaasnevatele meetmetele ja teistele väljaspool eesmärgi 1 piirkondi võetavatele maaelu arengu meetmetele antavat ühenduse toetust peaks rahastama EAGGF tagatisrahastu; määruses (EÜ) nr 1260/1999 sätestatud rahastamist käsitlevaid eeskirju on asjakohaselt kohandatud; (40) tuleks toetada muid põllumajanduse ja selle ümberkor- raldamisega seotud meetmeid; meetmeloetelu tuleks määratleda saadud kogemuste alusel ning võttes arvesse vajadust arendada maaelu põllumajandusväliste tegevuste ja teenuste osas, et takistada majanduslikku ja sotsiaalset taandarengut ning maapiirkondade rahvaarvu vähene- mist; tuleks toetada meetmeid, mida võetakse meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamiseks ning nende võrdõiguslik- kuse edendamiseks; (46) eesmärgi 1 piirkondades võetavatele maaelu arengu meetmetele antavat ühenduse toetust peaks jätkuvalt rahastama EAGGF tagatisrahastu, välja arvatud kolm olemasolevat kaasnevat meedet ning vähemsoodsamatele piirkondadele ja keskkonnaalaste kitsendustega piirkon- dadele antav toetus; (1) EÜT L 165, 15. 6. 1989, lk 3. (2) EÜT L 91, 6. 4. 1990, lk 7. (3) EÜT L 142, 2. 6. 1997, lk 30. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 395 (47) (48) integreeritud programmitöö suhtes eesmärkide 1 ja 2 programmitööga hõlmatud maaelu arengu meetmetele antava toetuse ning eelkõige nende tuleks meetmete rahastamist kohaldada määrust käsitlevates võtta tuleks eesmärgi 2 piirkondade meetmete rahastamine tagatisra- hastu poolt; (EÜ) nr 1260/1999; eeskirjades arvesse siiski eesmärkide 1 või 2 programmitööga hõlmamata maaelu arengu meetmed peaksid kuuluma maaelu arengu programmitöösse vastavalt erieeskirjadele; sellistele meet- metele antava abi määrasid tuleks diferentseerida vasta- valt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 29 lõikes 1 sätes- tatud üldpõhimõtetele, võttes asjakohaselt arvesse majan- dusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nõuet; sellest tulene- valt tuleks diferentseerida eesmärgi 1 ja 2 piirkondadele ning muudele piirkondadele antavat abi; käesolevas määruses sätestatud määrad on ühenduse abi ülemmää- raks; (49) lisaks maaelu arenguprogrammidele peaks komisjonil olenemata määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklites 19 ja 20 sätestatud maaelu arengualgatustest olema õigus omal algatusel ette näha maaelu arengu uuringud; (50) maaelu arengutoetuse järelevalveks ja hindamiseks tuleks kehtestada asjakohased eeskirjad, kasutades viidetena selgelt määratletud näitajaid, mis lepitakse kokku ja määratakse kindlaks enne programmi rakendamist; (51) liikmesriigid peaksid maaelu arengu meetmeid toetama ka ilma ühenduse kaasrahastamiseta; sellise abi märki- misväärset majanduslikku mõju silmas pidades ning tagada abi vastavus ühenduse toetuseks selleks, et kõlblike meetmetega ja menetlusi tuleks kehtestada riigiabi käsitlevad erieeskirjad; lihtsustada, (52) peaks olema võimalik vastu võtta üleminekueeskirjad, et hõlbustada üleminekut olemasolevatelt toetuskavadelt uutele maaelu arengu toetuskavadele; (53) käesoleva määrusega ettenähtud uus toetuskava vahetab välja olemasolevad toetuskavad, mis tuleks seepärast kehtetuks tunnistada; seetõttu tuleb kehtetuks tunnistada ka olemasolevates toetuskavades äärepoolseimate piir- kondade ja Egeuse mere saarte suhtes kehtestatud erandid; nende piirkondade erivajadusi arvestavad, piisa- valt paindlikud ning muudatusi ja erandeid lubavad uued eeskirjad kehtestatakse pärast seda, kui maaelu arengu meetmed on välja töötatud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS REGULEERIMISALA JA EESMÄRGID Artikkel 1 3. Maaelu arengu meetmed: Käesoleva määrusega luuakse ühenduse abi raamprog- 1. ramm maaelu säästvaks arenguks. — tuleb ühendada meetmetega, mille eesmärgiks on edendada arengus mahajäänud piirkondade arengut ja struktuurilist kohandamist (eesmärk 1), ja 2. Maaelu arengu meetmed tõhustavad ja täiendavad muid ühise põllumajanduspoliitika vahendeid ja aitavad sel viisil kaasa asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavuta- misele. — peavad tõhustama meetmeid, mille eesmärgiks on toetada struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset ümberkorraldamist (eesmärk 2) 396 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd asjaomastes piirkondades, võttes arvesse ühenduse toetusele asutamislepingu artiklites 158 ja 160 ning määruses (EÜ) nr 1260/1999 nende eesmärkide osas seatud konkreetseid sihte ning järgides käesolevas määruses sätestatud tingimusi. Artikkel 2 Maaelu arengu toetus, mis on seotud põllumajanduse ja selle ümberkorraldamisega, võib hõlmata järgmist: — põllumajandusettevõtete struktuuride ning põllumajandus- toodete töötlemise ja turustamise struktuuride parandamine, — põllumajandusliku tootmispotentsiaali ümberkorraldamine, uue tehnoloogia kasutuselevõtt ning tootekvaliteedi paran- damine, — mittetoidukauba tootmise edendamine, — metsamajanduse säästev areng, — elujõulise sotsiaalse struktuuri säilitamine ja tugevdamine maapiirkondades, — majandustegevuse arendamine ning töökohtade säilitamine ja loomine olemasoleva loomuliku potentsiaali paremaks kasutamiseks, — elu- ja töötingimuste parandamine, — vähese sisendiga põllumajandustootmise viljelemine ja eden- damine, — keskkonnasõbraliku ja säästva põllumajanduse säilitamine ja edendamine keskkonnanõudeid silmas pidades, — meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja nende võrdõigus- likkuse edendamine, eelkõige naiste poolt algatatavate ja teostatavate projektide toetamise kaudu. Artikkel 3 — tegevuse mitmekesistamine täiendavate või alternatiivsete tegevuste leidmiseks, Toetust antakse II jaotises määratletud maaelu arengu meetme- tele selles jaotises sätestatud tingimustel. II JAOTIS MAAELU ARENGU MEETMED I PEATÜKK — tootmise parandamine ja ümberkorraldamine, INVESTEERINGUD PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETESSE — kvaliteedi parandamine, — looduskeskkonna säilitamine ja parandamine ning hügieeni- tingimuste ja loomade heaolu standardite parandamine, Artikkel 4 — põllumajandusettevõtte tegevuse mitmekesistamine. Põllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringute toetused aitavad kaasa põllumajanduslike tulude suurendamisele ning elu-, töö- ja tootmistingimuste parandamisele. Artikkel 5 Selliste investeeringutega püütakse saavutada ühte või mitut järgmistest eemärkidest: Investeeringutoetust antakse põllumajandusettevõtetele: — tootmiskulude vähendamine, — mille majanduslikku elujõulisust saab tõestada, 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 397 — mis täidavad keskkonna-, hügieenitingimuste ja loomade ja heaolu standarditega seotud miinimumnõudeid, ja — kus põllumajandustootjal on piisavad kutseoskused ja pädevus. — põllumajandustootja on põllumajandusettevõtte juht. Artikkel 6 Eritingimusi võib kohaldada olukorras, kus noor põllumajan- dustootja ei ole ettevõtte ainuke juht. Need tingimused peavad olema võrdsed tingimustega, mida nõutakse tegevuse alusta- misel noorelt põllumajandustootjalt, kes on ettevõtte ainus juht. Toetust ei anta investeeringuteks, mille eesmärgiks on suuren- dada sellist toodangut, millel puudub normaalne turuväljund. 2. Starditoetus võib sisaldada: Artikkel 7 Liikmesriigid piirangud. kehtestavad abikõlblike koguinvesteeringute Toetuse kogusumma protsendina abikõlblike investeeringute summast võib olla kuni 40 % ning vähemsoodsamates piirkon- investeeringuid teevad II peatükis dades kuni 50 %. Kui osutatud noored põllumajandustootjad, võib toetuse ülempiiriks olla 45 % ning vähemsoodsamates piirkondades 55 %. II PEATÜKK STARDITOETUS NOORTELE PÕLLUMAJANDUSTOOTJATELE — ühekordset lisatasu lisas täpsustatud maksimaalse abikõlb- liku summa ulatuses, — intressitoetust laenudele, mis on võetud tegevuse alustami- sega kaasnevate kulude katteks; intressitoetuse kapitalisee- ritud väärtus ei tohi ületada ühekordse lisatasu väärtust. III PEATÜKK VÄLJAÕPE Artikkel 9 Artikkel 8 Kutseõppetoetus aitab parandada põllumajandustootjate ning põllumajanduse ja metsamajandusega tegelevate isikute kutseos- kusi ja pädevust ning nende tegevuse ümberkorraldamist. Starditoetust antakse noortele põllumajandustootjatele 1. tegevuse alustamise hõlbustamiseks järgmistel tingimustel: Väljaõppe eesmärgiks on eelkõige: — tootja on alla 40aastane, — tootjal on piisavad kutseoskused ja pädevus, — tootja seab põllumajandusettevõtet sisse esmakordselt, — põllumajandusettevõtte osas: — valmistada põllumajandustootjaid ette tootmise kvaliteetseks ümberkorraldamiseks, maastiku säilitamise ja parandamise, keskkonnakaitse, hügieenitingimuste ja loomade heaolu standarditega kokkusobivate tootmisviiside kohaldamiseks ning kutseoskuste omandamiseks, mida on vaja majandusli- kult elujõulise põllumajandusettevõtte juhtimiseks, ja i) saab tõestada selle majanduslikku elujõulisust, ja ii) on täidetud keskkonna-, hügieenitingimuste ja loomade heaolu standarditega seotud miinimumnõuded, — valmistada metsa valdajaid ja metsamajandusega tegelevaid isikuid ette metsa majanduslikke, ökoloogilisi ja sotsiaalseid ülesandeid parandavate metsamajandusmeetodite kohalda- miseks. 398 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd IV PEATÜKK takse kindlaks piirkonna ja tootmisliigi alusel, võttes eelkõige arvesse ülevõtja kutseoskusi ja pädevust ning pindala ja töömahtu või sissetulekut, ENNETÄHTAEGSELT PENSIONILE JÄÄMINE — peab olema piisavate kutseoskuste ja pädevusega, — kohustub ettevõttes põllumajandusega tegelema vähemalt viis aastat. Artikkel 10 Toetus põllumajandustootjate ennetähtaegselt pensionile 1. jäämisele aitab saavutada järgmisi eesmärke: 3. Põllumajandustöötaja: — sissetuleku tagamine vanematele põllumajandustootjatele, kes on otsustanud põllumajandustegevuse lõpetada, — peab olema vähemalt 55aastane, kuid mitte pensionieas, — loobub lõplikult igasugusest põllumajandustegevusest, — vanemate põllumajandustootjate asendamine selliste isiku- tega, kes suudavad vajaduse korral tõsta allesjääva põlluma- jandusettevõtte majanduslikku elujõulisust, — peab olema viimase viie aasta jooksul vähemalt poole tööaja ulatuses töötanud põllumajanduses abistava pereliikme või põllumajandustöötajana, — põllumajandusmaa kasutamine muul kui põllumajanduslikul otstarbel, kui selle kasutamine põllumajanduses ei taga rahuldavat majanduslikku elujõulisust. — peab olema töötanud üleandja ennetähtaegselt pensionile jäämisele eelneva nelja aasta vältel tema põllumajanduset- tevõttes vähemalt kaks täistööaastat, Ennetähtaegselt pensionile jäämise toetus võib hõlmata 2. meetmeid põllumajandustöötajatele sissetuleku tagamiseks. — peab omama sotsiaalkindlustust. Artikkel 11 1. Põllumajandusettevõtte üleandja: — loobub lõplikult igasugusest põllumajanduslikust tulundus- tegevusest; ta võib siiski jätkata mittetulunduslikku põlluma- jandustegevust ning hoonete kasutamist, — peab üleandmise ajal olema vähemalt 55aastane, kuid mitte pensionieas, — peab enne üleandmist olema põllumajandusega tegelenud vähemalt kümme aastat. 2. Põllumajandusettevõtte ülevõtja: 4. Mittepõllumajanduslik ülevõtja võib olla mis tahes isik või organ, kes võtab üle loovutatud maa selle kasutamiseks muul kui põllumajanduslikul otstarbel, nagu näiteks metsamajandu- seks või looduskaitsealade rajamiseks viisil, mis on kooskõlas keskkonna ja paikkonna kvaliteedi kaitse ja parandamisega. Käesolevas artiklis sätestatud tingimusi kohaldatakse kogu 5. selle aja jooksul, mil üleandjale makstakse ennetähtaegselt pensionile jäämise toetust. Artikkel 12 Ühenduse toetuse saamiseks kõlblikud ülemmäärad on 1. sätestatud lisas. — võtab üleandjalt üle põllumajandusettevõtte juhi ülesanded või osaliselt või täielikult kasutusele tema poolt loovutatud maa. Ülevõtja ettevõtte majanduslik elujõulisus peab teata- vaks tähtajaks paranema vastavalt tingimustele, mis määra- Ennetähtaegselt pensionile jäämise toetuse kestus ei tohi 2. üleandja puhul ületada 15 aastat ning põllumajandustöötaja puhul 10 aastat. Toetust ei maksta pärast üleandja 75. sünni- päeva ning pärast töötaja pensioniikka jõudmist. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 399 Kui üleandja puhul maksab tavapärast vanaduspensioni liikmes- riik, määratakse ennetähtaegselt pensionile jäämise toetus sellele lisaks, võttes arvesse riikliku vanaduspensioni määra. — kohustuvad tegelema põllumajandusega vähemsoodsamas piirkonnas vähemalt viis aastat alates esimese hüvitise maksmisest, ja V PEATÜKK VÄHEMSOODSAMAD PIIRKONNAD JA KESKKONNAALASTE KITSENDUSTEGA PIIRKONNAD Artikkel 13 Vähemsoodsamate piirkondade ja keskkonnaalaste kitsendus- tega piirkondade toetus aitab saavutada järgmisi eesmärke: — kasutavad tavapärast head põllumajandustava, eelkõige säästvat põllumajanduslikku tootmist, mis on kooskõlas keskkonna kaitsmise ja paikkonna säilitamise vajadusega. 3. Kui tootja veisekarja kuuluvast loomast leitakse direktii- viga 96/22/EÜ (1) keelatud ainete jääke või selle direktiiviga lubatud, kuid ebaseaduslikult kasutatud ainete jääke vastavalt nõukogu direktiivi 96/23/EÜ (2) asjakohastele sätetele või kui tootja põllumajandusettevõttest leitakse keelatud aineid või tooteid või direktiiviga 96/22/EÜ lubatud, kuid ebaseaduslikult tootja valduses hoitavaid aineid või tooteid mis tahes kujul, ei maksta tootjale hüvitist selle kalendriaasta eest, mil need leiti. Korduvate rikkumiste korral võib põllumajandustootja olenevalt rikkumise raskusest abikavadest välja arvata kuni viieks aastaks alates sellest aastast, mil korduv rikkumine avastati. a) Looduslikult hüvitis, et: vähemsoodsamates piirkondades makstav — tagada põllumajandusmaa jätkuv kasutamine ning aidata selle kaudu kaasa elujõulise maarahvastiku säilimisele, Kui loomade omanik või valdaja takistab kontrolli ja vajalike proovide võtmist siseriikliku jäägiseire kava rakendamisel või direktiiviga 96/23/EÜ ettenähtud uuringute ja kontrolli läbivii- mist, kohaldatakse esimeses lõigus sätestatud sanktsioone. — säilitada paikkonda, — viljeleda ja edendada säästvat põllumajandustootmist, mille puhul võetakse eelkõige arvesse keskkonnakaitse nõudeid. b) Keskkonnaalaste kitsendustega piirkondades makstav hüvitis, et: — tagada keskkonnakaitse nõuete täitmine ja kaitsta põllu- majandust keskkonnaalaste kitsendustega piirkondades. Artikkel 14 Vähemsoodsamate piirkondade põllumajandustootjatele 1. võib toetusena maksta hüvitist. Artikkel 15 1. Hüvitiste suurus määratakse nii, et see: — oleks olemasolevate ebasoodsate tingimuste korvamiseks piisav, ja — võimaldaks vältida liigsete hüvitiste maksmist. Hüvitised 2. arvesse: tuleb asjakohaselt diferentseerida, võttes — iga piirkonna olukorda ja arengueesmärke, Hüvitist makstakse põllumajandusmaa hektari kohta 2. põllumajandustootjatele, kes: — põllumajandust mõjutavate püsivate ebasoodsate looduslike tingimuste raskust, — kasutavad minimaalse pindalaga maad, mis tuleb kindlaks määrata, (1) EÜT L 125, 23. 5. 1996, lk 3. (2) EÜT L 125, 23. 5. 1996, lk 10. 400 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd — erilisi keskkonnaprobleeme, mida tuleb vajaduse korral Artikkel 18 lahendada, — tootmisliiki ning vajaduse korral ka põllumajandusettevõtte majanduslikku struktuuri. 1. Mägipiirkonnad on piirkonnad, kus maakasutusvõima- lused on märkimisväärselt piiratud ja selle kasutamiskulud märgatavalt kasvanud järgmistel põhjustel: Hüvitiste suurus määratakse kindlaks 3. alam- ja ülemmäärade vahemikus. lisas sätestatud — eriti rasked kõrgusest tingitud ilmastikutingimused, mille tagajärjel kasvuperiood oluliselt lüheneb, Ülemmäärast suuremat hüvitist võib maksta tingimusel, et kõigi asjaomase programmitöö tasandil antavate hüvitiste keskmine summa ei ületa kõnesolevat ülemmäära. Objektiivsete asjaolu- dega nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid esitada keskmise summa arvutamiseks mitme piirkondliku programmi kombinatsiooni. Artikkel 16 1. Põllumajandustootjatele võib maksta hüvitist tehtud kulu- tuste ja saamatajäänud tulu eest, mida on põhjustanud ühen- duse keskkonnakaitse-eeskirjadest tulenevate põllumajandusliku kasutuse piirangute kehtestamine keskkonnaalaste kitsendustega piirkondades, kui need hüvitised on vajalikud nendest eeskirja- dest tulenevate eriprobleemide lahendamiseks. 2. Hüvitiste suurus määratakse nii, et see võimaldaks vältida liigsete hüvitiste maksmist; see on eelkõige vajalik vähemsood- samatele piirkondadele tehtavate maksete puhul. Ühenduse toetuse saamiseks kõlblikud ülemmäärad on 3. sätestatud lisas. — madalamal kõrgusel ei ole suuremal osal kõnesolevast alast kõrgete nõlvade tõttu võimalik kasutada masinaid või see nõuab väga kalleid eriseadmeid, — kahe nimetatud teguri kombinatsioon, kui igast üksikust asjaolust eraldi tulenevad ebasoodsad tingimused ei ole nii rasked, kuid nende koosmõju põhjustab samaväärsed ebasoodsad tingimused. 2. Mägipiirkondadena käsitatakse ka 62. laiuskraadist põhja pool paiknevaid piirkondi ning nendega külgnevaid alasid. Artikkel 19 Vähemsoodsamad piirkonnad, mida ähvardab maa kasutamata jätmine või kus paikkonna säilitamine on vajalik, on looduslike tootmistingimuste seisukohalt homogeensed põllumajanduspiir- konnad, millel on järgmised tunnused: — madala tootlikkusega ja raskesti haritav maa, mille piiratud tootmispotentsiaali on võimalik suurendada ainult ülemää- raste kulutustega ning mis sobib peamiselt ekstensiivseks loomakasvatuseks, — looduskeskkonna madala tootlikkuse tulemusena on toot- mine põllumajanduse majandusliku suutlikkuse põhinäita- jate poolest keskmisest märgatavalt madalam, Artikkel 17 Vähemsoodsamad piirkonnad hõlmavad: — mägipiirkondi (artikkel 18), — peamiselt põllumajandusest või kahanev elanikkond, mille kiirenev vähenemine ohustaks kõnealuse piirkonna elujõulisust ning edasist asustatust. väikesearvuline sõltuv Artikkel 20 — muid vähemsoodsamaid piirkondi (artikkel 19), ja — piirkondi, mida mõjutavad erilised ebasoodsad looduslikud tingimused (artikkel 20). Vähemsoodsamate piirkondade hulka võivad kuuluda ka teised piirkonnad, mida mõjutavad erilised ebasoodsad looduslikud tingimused ja kus põllumajandus peab vastavalt vajadusele ning teatavatel tingimustel jätkuma, et kaitsta ja parandada kesk- konda, säilitada paikkonda ja nimetatud piirkonna turismipo- tentsiaali või kaitsta rannikut. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 401 Artikkel 21 Põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustused 2. on hea põllumajandustava rakendamisest ulatuslikumad. Artiklites 16 ja 20 osutatud piirkondade kogupindala ei tohi ületada 10 % asjaomase liikmesriigi pindalast. Nendega nähakse ette teenused, mida ei pakuta teiste toetus- meetmete, näiteks turustamistoetuste või hüvitistega. VI PEATÜKK PÕLLUMAJANDUSE KESKKONNAPOLIITIKA Artikkel 24 Põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustustega 1. seotud toetust antakse igal aastal ning see arvutatakse järgmiste näitajate alusel: Artikkel 22 — saamata jäänud tulu, Keskkonna kaitsmiseks ja paikkonna säilitamiseks kavandatud põllumajanduslike tootmismeetodite (põllumajanduse keskkon- napoliitika) toetus soodustab ühenduse põllumajandus- ja kesk- konnapoliitiliste eesmärkide saavutamist. — kohustusest tulenevad lisakulud, ja — ajendi pakkumise vajadus. Selline toetus edendab: — põllumajandusmaa kasutamisviise, mis on kooskõlas kesk- loodusva- konna, maastiku ja selle iseloomulike vormide, rade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitse ning paren- damisega, — keskkonnasõbraliku põllumajanduse laiendamist ning ekstensiivset karjamajandust, — põllumajanduses kasutatavate suure loodusliku väärtusega ohustatud kultuurmaastike säilitamist, — põllumajandusmaa maastiku ja ajalooliste iseloomulike vormide säilitamist, Iga-aastase toetuse arvutamisel võib arvesse võtta ka kohustuste täitmiseks vajalikke mittetasuvaid investeeringuid. 2. Ühenduse toetuse saamiseks kõlblikud aastased ülem- määrad on sätestatud lisas. Need määrad põhinevad sellel põllu- majandusettevõtte piirkonnal, mille suhtes kehtivad põllumajan- duse keskkonnapoliitikaga seotud kohustused. VII PEATÜKK — keskkonnaplaneerimise kasutamist põllumajanduses. PÕLLUMAJANDUSTOODETE TÖÖTLEMISE JA TURUSTAMISE PARANDAMINE Artikkel 23 Artikkel 25 1. Toetust antakse põllumajandustootjatele, kes võtavad põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustusi vähe- malt viieks aastaks. Vajaduse korral võib teatavate kohustuste puhul nende keskkonnamõju silmas pidades määrata pikema perioodi. Investeeringutoetus hõlbustab põllumajandustoodete tööt- 1. lemise ja turustamise parandamist ja tõhustamist ning aitab sellega suurendada nende toodete konkurentsivõimet ja lisand- väärtust. 402 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Sellise toetusega püütakse saavutada ühte või mitut järg- 2. mistest eemärkidest: Artikkel 27 — suunata tootmist vastavalt prognoositavatele turusuundu- mustele või soodustada põllumajandustoodete uute turus- tusvõimaluste arengut, Investeeringud puudutavad 1. lisaga hõlmatud toodete, välja arvatud kalatoodete töötlemist ja turus- tamist. asutamislepingu I — parandada või tõhustada turustamiskanaleid või töötlemis- menetlusi, 2. Investeeringud vastavad valikukriteeriumidele, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja näidatakse ära investeerin- guliigid, mille puhul toetust ei anta. — parandada toodete kujundust ja pakendit või soodustada kõrvaltoodete või jäätmete paremat kasutamist või kõrval- damist, Artikkel 28 — rakendada uut tehnoloogiat, 1. Toetust ei anta järgmistele investeeringuliikidele: — soodustada uuenduslikke investeeringuid, — investeeringud jaekaubanduse tasandil, — parandada ja kontrollida kvaliteeti, — investeeringud kolmandatest riikidest pärinevate toodete töötlemisse või turustamisse. — parandada ja kontrollida sanitaarnõuete täitmist, Toetuse kogusumma protsendina abikõlblike investeerin- 2. gute summast võib olla kuni: — kaitsta keskkonda. a) 50 % eesmärgi 1 piirkondades; b) 40 % teistes piirkondades. Artikkel 26 VIII PEATÜKK METSAMAJANDUS Toetust antakse isikutele, kes vastutavad lõplikult sellis- 1. tesse ettevõtetesse tehtavate investeeringute finantseerimise eest: — mille majanduslikku elujõulisust saab tõestada, ja Artikkel 29 — mis täidavad keskkonna-, hügieenitingimuste ja loomade heaolu standarditega seotud miinimumnõudeid. 1. Metsamajandusele antav toetus aitab kaasa metsa majan- duslike, ökoloogiliste ja sotsiaalsete ülesannete säilitamisele ja arendamisele maapiirkondades. 2. Investeeringud peavad parandama kõnealuse põllumajan- Investeeringud peavad duslike põhitoodete sektori olukorda. tagama selliste põhitoodete tootjatele piisava osa saadavast majanduslikust kasust. Sellise toetusega edendatakse eelkõige ühte või mitut järg- 2. mistest eesmärkidest: — metsa säästev majandamine ja metsamajanduse arendamine, — metsaressursside säilitamine ja nende seisundi parandamine, Asjaomaste toodete normaalse turuväljundi kohta tuleb 3. esitada piisavalt tõendusmaterjali. — metsamaade laiendamine. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 403 3. Sellist toetust antakse ainult nende metsade ja piirkondade eest, mis kuuluvad eraomanikule või eraomanike ühendustele või vallale või valdade ühendustele. Seda piirangut ei kohaldata artikli 30 lõike 1 kuuendas taandes sätestatud meetmete suhtes. — loodusõnnetuste ja tulekahjude poolt kahjustatud metsama- taastamine ning asjakohaste janduse tootmispotentsiaali vältimisabinõude kasutuselevõtmine. Selline toetus aitab kaasa ühenduse ja liikmesriikide 4. rahvusvaheliste kohustuste täitmisele. See põhineb siseriiklikel või piirkondlikel metsaprogrammidel või samaväärsetel vahen- ditel, mille puhul tuleb arvesse võtta Euroopa metsade kaitset käsitleval ministrite konverentsil võetud kohustusi. Käesoleva määruse alusel kavandatavad meetmed, mida 5. tuleb võtta sellistel aladel, mis on nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2158/92 ühenduse metsade kaitse kohta tulekahjude eest (1) liigitatud suure või keskmise metsatu- lekahjuohuga aladeks, peavad olema kooskõlas liikmesriikide poolt määruse (EMÜ) nr 2158/92 alusel esitatud metsakaitseka- vadega. Artikkel 30 1. Metsamajandusele antaval toetusel on üks või mitu järg- mist eesmärki: 2. Investeeringute suhtes kohaldatakse vajaduse korral I ja VII peatükis sätestatud eeskirju, välja arvatud artikli 7 teine lõik. Artikkel 31 1. Põllumajandusmaa metsastamisele antakse toetust tingi- musel, et istutamine toimub keskkonnasõbralikul viisil ja koha- likke olusid arvestades. Istutamiskuludele lisaks võib selline toetus hõlmata ka: — metsastatud hektarite kohta makstavaid iga-aastaseid lisata- susid, mis katavad metsastatud alade säilitamiskulud kuni viie aasta jooksul, — hektarite kohta makstavaid iga-aastaseid lisatasusid, mis kuni 20 aasta jooksul katavad metsastamise tõttu saamata jäänud tulu põllumajandustootjatele või nende ühendustele või teistele eraõiguslikele isikutele, kes on asjaomast maad enne metsastamist harinud. — abikõlbmatu maa metsastamine artikli 31 alusel, tingimusel et istutamine toimub keskkonnasõbralikul viisil ja kohalikke olusid arvestades, Kui põllumajandusmaa metsastamist korraldavad riigiasu- 2. tused, katab toetus ainult istutamiskulusid. — investeeringud metsade majandusliku, ökoloogilise ja sot- siaalse väärtuse märkimisväärseks parandamiseks, 3. Põllumajandusmaa metsastamistoetust ei anta: — investeeringud metsamajandussaaduste saagimise, töötle- mise ja turustamise parandamiseks ja tõhustamiseks; inves- teeringud, mis on seotud puidu kasutamisega toorainena, piirduvad tööstusliku töötlemise eelsete tööprotsessidega, — uute võimaluste loomine metsamajandussaaduste kasutami- seks ja turustamiseks, — põllumajandustootjatele, kellele makstakse ennetähtaegselt pensionile jäämise toetust, — jõulukuuskede istutamiseks. Lühikese raieringiga kiirekasvuliste puuliikide puhul antakse metsastamistoetust ainult istutamiskulude katteks. — metsaomanike ühenduste asutamine, et aidata nende liik- metel oma metsa säästvamalt ja tõhusamalt majandada, (1) EÜT L 217, 31. 7. 1992, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 308/97 (EÜT L 51, 21. 2. 1997, lk 2). 4. Saamata jäänud tulude katmiseks ettenähtud ühenduse aastaste lisatasude saamiseks kõlblikud ülemmäärad on sätes- tatud lisas. 404 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Artikkel 32 — põhiteenuste osutamine maapiirkondade majandusele ja rahvastikule, 1. Selleks et: — külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmine ja säilitamine, — säilitada ja parandada metsa ökoloogilist tasakaalu, kui sellel metsal on üldsuse huvidele vastav kaitsev ja ökoloogiline ülesanne ning selle hooldeks ja seisundi parandamiseks võetavate meetmete maksumus ületab metsamajandusest saadava tulu, — säilitada tuletõkestusvööndeid põllumajanduslike meetmete abil, tehakse abisaajatele asjaomaste meetmete eest makseid tingi- musel, et nende metsade kaitsev ja ökoloogiline väärtus taga- takse säästval viisil ning rakendatavad meetmed nähakse ette lepinguga, milles on täpsustatud ka nende maksumus. 2. Maksete suurus määratakse kindlaks lisas sätestatud alam- ja ülemmäärade vahemikus lepinguga eelnevalt ettenähtud ning rakendatud meetmete tegeliku maksumuse alusel. — põllumajandustegevuse ja põllumajandusvaldkonnale lähe- daste tegevuste mitmekesistamine täiendava tegevuse ja alternatiivse sissetuleku tagamiseks, — põllumajanduslike veevarude majandamine, — põllumajanduse arenguga seotud infrastruktuuri arendamine ja parandamine, — turismi ja käsitöönduse edendamine, — keskkonnakaitse seoses põllu- ja metsamajanduse, maastiku- kaitse ning loomade heaolutingimuste parandamisega, — loodusõnnetuste poolt kahjustatud põllumajandusliku toot- taastamine ning asjakohaste vältimisabi- mispotentsiaali nõude kasutuselevõtmine, — uus finantskorraldus. IX PEATÜKK MAAPIIRKONDADE KOHANDAMISE JA ARENGU EDENDA- MINE X PEATÜKK Artikkel 33 Toetust antakse põllumajanduse ja selle ümberkorraldamise ning maapiirkondades toimuva tegevusega seotud meetmetele, mis ei kuulu ühegi teise käesolevas jaotises nimetatud meetme reguleerimisalasse. Sellised meetmed hõlmavad järgmisi valdkondi: — maaparandus, — ümberkruntimine, RAKENDUSEESKIRJAD Artikkel 34 Käesoleva jaotise rakendamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 50 lõikes 2 sätestatud korras. Nendes eeskirjades määratletakse eelkõige: — põllumajandusettevõtete tingimused (artiklid 4–7), sealhulgas artikli 6 kohaldamisest tulenevad vajalikud piirangud, investeeringutoetuse — põllumajandusettevõtte asendus- ja juhtimisteenuste loomine, — kvaliteetsete põllumajandustoodete turustamine, — põllumajandusettevõtte majandusliku elujõulisuse paranda- mise tähtaeg ja tingimused ning ennetähtaegselt pensionile jäämisel loovutatud maa kasutustingimused (artikli 11 lõige 2), 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 405 — vähemsoodsamates piirkondades, sealhulgas põllumajan- dusmaa ühiskasutuse korral (artiklid 14 ja 15) ettenähtud hüvitiste ning keskkonnaalaste kitsendustega piirkondades (artikkel 16) ettenähtud kompensatsioonide maksmise ja arvutamise tingimused, — põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustusi reguleerivad tingimused (artiklid 23 ja 24), — põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandami- seks tehtavate investeeringute valikukriteeriumid (artikli 27 lõige 2), — metsamajandusmeetmeid reguleerivad tingimused (VIII peatükk). Komisjon võib sama korra kohaselt kehtestada erandi artikli 28 lõike 1 teisest taandest äärepoolseimates piirkondades, tingi- musel, et töödeldud tooted on määratud kõnesoleva piirkonna turu jaoks. III JAOTIS ÜLDISED PÕHIMÕTTED, HALDUS- JA FINANTSSÄTTED I PEATÜKK Artikkel 36 ÜLDISED PÕHIMÕTTED Artikli 35 lõikes 2 nimetatud maaelu arengu meetmetele 1. antava toetuse suhtes: I a la p e a tü kk EAGGF toetus Artikkel 35 1. Ühenduse toetust ennetähtaegselt pensionile jäämisele (ar- tiklid 10–12), vähemsoodsamatele piirkondadele ja keskkonna- alaste kitsendustega piirkondadele (artiklid 13–21), põllumajan- duse keskkonnapoliitikale (artiklid 22–24) ning metsastamisele (artikkel 31) rahastab kogu ühenduses EAGGF tagatisrahastu. Ühenduse toetust 2. rahastab EAGGF: teistele maaelu arengu meetmetele — arendusrahastu eesmärgi 1 piirkondades, — kohaldatakse eesmärgi 1 piirkondades määrust (EÜ) nr 1260/1999 käesolevas määruses sisalduvate erieeskirja- dega täiendatud kujul, — kohaldatakse eesmärgi 2 piirkondades määrust (EÜ) nr 1260/1999 käesolevas määruses sisalduvate erieeskirja- dega täiendatud kujul, kui käesolevas määruses ei ole sätes- tatud teisiti. 2. EAGGF tagatisrahastu poolt rahastatavate maaelu arengu meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1258/1999 (1) rakendamiseks vastuvõetud erieeskirju ning selle määruse sätteid, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti. II a lape a tü kk Vastavus ja järjepidevus — tagatisrahastu muudes kui eesmärgi 1 piirkondades. Artikkel 37 Artikli 33 kuuendas, seitsmendas ja üheksandas taandes 3. osutatud meetmeid rahastab eesmärkide 1 ja 2 piirkondades ning üleminekuetapis olevates piirkondades EAGGF, kui neid ei rahasta Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF). 1. Maaelu arengu toetust antakse ainult ühenduse õigusakti- dega kooskõlas olevatele meetmetele. (1) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 103. 406 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Sellised meetmed peavad olema kooskõlas ühenduse muu 2. poliitikaga ning selle kohaselt võetavate meetmetega. Liikmesriikide 2. esitatavad maaelu arengukavad peavad sisaldama hinnangut kavandatud toetusmeetmete vastavuse ja järjepidevuse kohta ning vastavuse ja järjepidevuse tagamiseks võetud meetmete kirjeldust. Ükski käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluv meede ei ole abikõlblik teiste ühenduse toetuskavade alusel, kui see on vastuolus käesolevas määruses sätestatud eritingimustega. 3. Lisaks sellele tuleb tagada järjepidevus teiste ühise põllu- majanduspoliitika vahendite raames võetavate meetmete vahel ning eelkõige ühelt poolt maaelu arengu toetusmeetmete ning teiselt poolt ühise turukorralduse meetmete ja põllumajandus- like kvaliteedi- ja tervishoiumeetmete vahel ning samuti erine- vate maaelu arengu toetusmeetmete vahel. Sellest lähtuvalt ei anta käesoleva määrusel alusel toetust: — meetmetele, mis kuuluvad ühise turukorralduse toetuska- vade reguleerimisalasse, välja arvatud objektiivselt põhjen- datud juhtudel, mida saab määratleda vastavalt artiklile 50, — meetmetele, mida võetakse uurimistööde toetamiseks, põllu- majandustoodete müügi edendamiseks ning loomahaiguste hävitamiseks. 4. Liikmesriigid võivad sätestada maaelu arenguks ette- nähtud ühenduse toetuse saamisele täiendavaid või piiravaid tingimusi, mis peavad olema kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja nõuetega. Toetusmeetmete vastavuse ja järjepidevuse tagamiseks 3. tuleb neid edaspidi vajaduse korral muuta. II PEATÜKK PROGRAMMITÖÖ Artikkel 40 1. EAGGF arendusrahastu poolt rahastatavad maaelu arengu meetmed kuuluvad eesmärgi 1 piirkondade programmitöösse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1260/1999. 2. Maaelu arengu meetmed, välja arvatud artikli 35 lõikes 1 nimetatud, võivad kuuluda eesmärgi 2 piirkondade programmi- töösse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1260/1999. Artikkel 38 3. Muud maaelu arengu meetmed, mis ei kuulu programmi- töösse vastavalt lõigetele 1 ja 2, kuuluvad maaelu arengu programmitöösse vastavalt artiklitele 41–44. Samale meetmele ei tohi korraga toetust maksta käesoleva 1. määruse ja ühenduse teise toetuskava alusel. 2. Käesoleva määruse alusel erinevatele meetmetele antavat toetust võib kombineerida ainult siis, kui need meetmed on järjepidevad ja omavahel vastavuses. Toetuse suurust võib vaja- duse korral kohandada. 4. Liikmesriigid võivad teatavate maaelu arengu meetmete puhul esitada heakskiitmiseks ka üldisi lõigetele 1 ja 3 vasta- vasse programmitöösse kuuluvaid raammäärusi, kui see on ühtsete tingimuste säilitamiseks vajalik. Artikkel 41 Artikkel 39 1. Liikmesriigid rakendavad kõiki vajalikke abinõusid, et tagada käesolevas peatükis sätestatud maaelu arengu toetus- meetmete vastavus ja järjepidevus. 1. Maaelu arengukavad koostatakse geograafilisel tasandil, mida peetakse kõige kohasemaks. Need valmistavad ette liik- mesriigi määratud pädevad asutused ning liikmesriik esitab need komisjonile pärast seda, kui on konsulteeritud pädevate asutuste geograafilisel tasandil. organisatsioonidega asjakohasel ja 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 407 2. Ühes piirkonnas kohaldatavad maaelu arengu toetus- meetmed koondatakse võimaluse korral ühte kavva. Kui on vaja koostada mitu kava, tuleb näidata nendes kavades esitatud meetmete vahelised seosed ning tagada nendevaheline vastavus ja järjepidevus. — teave pädevate asutuste ja vastutavate organite määramise kohta, — kavade, sealhulgas järelevalve ja hindamise tõhusat ja nõuetekohast rakendamist tagavad sätted, hindamise kvanti- tatiivsete näitajate määratlused, kontrollimise ja sanktsioo- nide rakendamise kord ning asjakohane teave, Artikkel 42 — konsultatsioonide tulemused, teave asjaomaste pädevate asutuste ja organite määramise kohta ning asjakohaste tasandite majanduspartnerid ja töösuhte pooled. 2. Liikmesriigid peavad oma kavades: Maaelu arengukavad hõlmavad 1. jaanuarist 2000 algavat seits- meaastast ajavahemikku. — ette nägema põllumajanduse keskkonnameetmed kogu oma territooriumil vastavalt erivajadustele, — tagama vajaliku tasakaalu erinevate toetusmeetmete vahel. Artikkel 43 Artikkel 44 1. Maaelu arengukavad sisaldavad järgmist: 1. Maaelu arengukavad tuleb esitada hiljemalt kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. — praeguse olukorra kvantifitseeriv kirjeldus erinevuste, maha- jäämuse ja arengupotentsiaali kohta, kasutatud rahastamis- vahendid ning eelmise programmi ajal algatatud ettevõt- miste peamised tulemused, võttes arvesse kättesaadavaid järelhindamise tulemusi, 2. Komisjon hindab esitatud kavasid, et selgitada välja nende vastavus käesolevale määrusele. Kuue kuu jooksul alates kavade esitamisest kiidab ta nende kavade alusel heaks maaelu arengu programmdokumendid määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 50 lõikes 2 sätestatud korras. — ettepandud strateegia kvantitatiivsed kirjeldus, eesmärgid, maaelu arengu valitud prioriteedid ja geograafi- line ulatus, selle — eelhindamine, mis näitab oodatavat majanduslikku, kesk- konnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele, LISAMEETMED JA ÜHENDUSE ALGATUSED III PEATÜKK — üldine suunav rahastamistabel, kus võetakse kokku ette- nähtud siseriiklikud ja ühenduse rahastamisvahendid ning mis vastab kõikidele kava raames esitatud maaelu arengu prioriteetidele ning, kui kava hõlmab eesmärgi 2 maapiir- kondi, sisaldab soovituslikke summasid artiklile 33 vasta- vate maapiirkonna arengumeetmete võtmiseks nendes piir- kondades, — kavade rakendamiseks kavandatud meetmete kirjeldus, eelkõige abikavad, sealhulgas konkurentsieeskirjade hinda- miseks vajalikud punktid, — kui see on asjakohane, siis teave asjaomaste meetmete ette- seotud tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi või kohandamisega rakendamise valmistamise, uuringute, vajaduse kohta, Artikkel 45 1. Komisjon võib vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 ar- tikli 21 lõikele 2 laiendada selle määruse artikli 50 lõikes 2 sätestatud korras käesoleva määruse artikli 35 lõikes 2 ette- nähtud EAGGF arendusrahastu poolt antava abi ulatust ning nõukogu (EÜ) nr 1784/1999 (2) ja (EÜ) nr 1263/1999 (3) alusel abikõlblike meetmete finantseerimist, pidades silmas kõigi meetmete raken- damist, mida võetakse maaelu arenguks ettenähtud ühenduse algatuse raames. 1783/1999, (1) määruste (EÜ) nr (1) EÜT L 213, 13. 8. 1999, lk 1. (2) EÜT L 213, 13. 8. 1999, lk 5. (3) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 54. 408 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd EAGGF tagatisrahastu võib komisjoni algatusel finantsee- 2. rida maaelu arengu programmitööga seotud uuringuid. Ühendus 2. programmitööga hõlmatud meetmete rahastamisel määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklites 29 ja 30 sätestatud korras. osaleb maaelu arengu IV PEATÜKK FINANTSSÄTTED Artikkel 46 Sel juhul: — ei tohi ühenduse osalus ületada 50 % abikõlblikest koguku- ludest ning peab üldjuhul olema vähemalt 25 % abikõlbli- kest riiklikest kulutustest muudes kui eesmärgi 1 ja 2 piir- kondades, — kohaldatakse tulusate investeeringute suhtes määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 29 lõike 4 punkti a alapunkte ii ja iii ning punkti b alapunkte ii ja iii. Põllumajandusettevõtted ja metsamajandusettevõtted ning põllumajandus- ja metsama- jandussaaduste töötlemisega tegelevad ettevõtted on artikli 29 lõike 4 punkti b alapunktis iii käsitletud ettevõtted, 1. EAGGF tagatisrahastust maaelu arenguks antava ühenduse toetuse kohta tuleb igal aastal koostada rahastamiskava ja raamatupidamisarvestus. Rahastamiskava on osa maaelu arengu programmitööst (artikli 40 lõige 3) või eesmärgi 2 programmi- tööst. — on ühenduse osalus käesoleva määruse artiklites 22–24 sätestatud meetmete programmitöös eesmärgi 1 piirkon- dades 75 % ning teistes piirkondades 50 %. Komisjon jaotab vahendid algselt 2. liikmesriikidele kord aastas objektiivsete kriteeriumide alusel, milles võetakse arvesse eriolukordi töökohtade ja -vajadusi ning keskkonnakaitse, loomise ja maastiku säilitamise huvides tehtavaid jõupingutusi. Algset vahendite jaotamist kohandatakse vastavalt tegeli- 3. kele kulutustele ja liikmesriikide poolt esitatavatele muudetud kuluprognoosidele, võttes arvesse programmide eesmärke ja olemasolevaid vahendeid ning eesmärgi 2 maapiirkondadele antava abi määrasid. Selliste maksete nr 1260/1999 artikli 32 lõike 1 viiendat lõiku. suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) EAGGF tagatisrahastu finantsabi võib anda programmi ja tegelike kulutuste 3. rakendamiseks katmiseks tehtavate maksete kujul. ettemaksete tehtavate V PEATÜKK Artikkel 47 JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 1. Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklitega 31, 32 (välja arvatud selle artikli lõike 1 viies lõik), 34, 38 ja 39 ettenähtud finantssätteid ei kohaldata eesmärgi 2 raames võetavate maaelu arengu meetmete suhtes. Artikkel 48 Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et tagada nende meetmete tõhus ja järjekindel rakendamine, et need vastaksid vähemalt esimeses lõikes osutatud sätetes ettenähtud nõuetele, sealhulgas ühtse korraldusasutuse põhimõttele. Komisjon ja liikmesriigid tagavad tõhusa järelevalve 1. maaelu arengu programmitöö teostamise üle. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 409 2. Järelevalve toimub ühiselt kokkulepitud korras. Järelevalvet konkreetsete materiaalsete ja finantsnäitajate alusel. teostatakse eelnevalt kokkulepitud ja kehtestatud Liikmesriigid esitavad komisjonile iga-aastased arenguaruanded. 3. Vajaduse korral moodustatakse järelevalvekomiteed. Artikkel 49 1. Maaelu arengu programmitööga hõlmatud meetmeid hinnatakse määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklites 40–43 sätes- tatud põhimõtete alusel. EAGGF tagatisrahastu võib programmidele ettenähtud 2. liikmesriikide maaelu osaleda rahaliste tagatisrahastu võib arenguga komisjoni algatusel finantseerida ka ühenduse tasandil läbiviida- vaid hindamisi. vahendite piires seotud hindamistel. EAGGF VI PEATÜKK RAKENDUSEESKIRJAD Artikkel 50 Käesoleva jaotise kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 50 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt. Nendes eeskirjades võib eelkõige määratleda: — maaelu arengukavade esitamise korra (artiklid 41–44), — maaelu arengu programmdokumentide läbivaatamise korra, — rahastamiskava, eelkõige selleks, et tagada eelarvedistsipliin (artikkel 46) ja rahastamises osalemine (artikli 47 lõige 2), — järelevalve ja hindamise korra (artiklid 48 ja 49), — järjepidevuse tagamise võimalused maaelu arengu meetmete ja turukorralduste raames võetavate toetusmeetmete vahel (artikkel 37). IV JAOTIS RIIGIABI Artikkel 51 — keskkonnakaitse ja keskkonnaseisundi parandamisega, 1. Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, kohalda- takse liikmesriikide poolt maaelu arengu toetusmeetmetele antava abi suhtes asutamislepingu artikleid 87–89. — karjakasvatusettevõtete hügieenitingimuste parandamise ja loomade heaoluga. Asutamislepingu artikleid 87–89 ei kohaldata rahaliste toetuste suhtes, mida liikmesriigid annavad meetmetele, mis kuuluvad asutamislepingu artikli 36 reguleerimisalasse ja saavad ühen- duse toetust vastavalt käesoleva määruse sätetele. Põllumajandusettevõtetele ei tohi anda investeeringutoe- 2. tusi, mis ületavad artiklis 7 nimetatud protsentuaalsed määrad. 3. Vähemsoodsamate piirkondade põllumajandustootjatele ei tohi anda riigiabi ebasoodsate looduslike tingimuste toime korvamiseks, kui see abi ei vasta artiklites 14 ja 15 sätestatud tingimustele. Sellist keeldu ei kohaldata toetuste suhtes, mis on seotud: — peamiselt üldistes huvides tehtavate investeeringutega, mis on seotud põllu- ja metsamajanduse tulemusel kujunenud traditsiooniliste maastike säilitamisega ning põllumajandus- ettevõtte hoonete ümberpaigutamisega, Riigiabi ei 4. tohi anda põllumajandustootjatele, kes on võtnud põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustusi, mis ei vasta artiklites 22–24 sätestatud tingimustele. Lisatoetust, mille suurus ületab vastavalt artikli 24 lõikele 2 kehtestatud ülemmäära, võib siiski anda selle artikli lõike 1 alusel põhjen- datud juhtudel. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib lubada erandeid nende kohustuste minimaalses kestuses, nagu on sätestatud artikli 23 lõikes 1. 410 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Artikkel 52 Liikmesriigid peavad teatama ühenduse toetust saavate maaelu rahastamiseks ettenähtud ja arengu meetmete täiendavaks asutamislepingu artikli 36 reguleerimisalasse jäävast riigiabist, mille komisjon kiidab käesolevas määruses sätestatud korras heaks osana artiklis 40 osutatud programmitööst. Sel viisil teada antud abi suhtes ei kohaldata asutamislepingu artikli 88 lõike 3 esimest lauset. V JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 53 Komisjon võtab artiklis 20 sätestatud korras vastu 4. käesoleva artikli kohaldamise eeskirjad. ” Kui seniselt süsteemilt käesoleva määrusega kehtestatud 1. süsteemile ülemineku hõlbustamiseks on vajalikud erimeetmed, võtab komisjon need vastu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 50 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt. 2. Nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 404/93 (banaanituru ühise korralduse kohta) (2) artikkel 6 asendatakse järgmisega: Selliseid meetmeid võetakse eelkõige selleks, et integree- 2. rida komisjoni poolt heaks kiidetud ning pärast 1. jaanuari 2000 lõppevaid või tähtajatuid ühenduse olemasolevaid toetus- meetmeid käesoleva määrusega sätestatud maaelu arengutoetus- tesse. “Artikkel 6 1. Liikmesriigid annavad tunnustatud tootjaorganisat- sioonidele abi viie aasta jooksul alates nende tunnustamise kuupäevast, et soodustada nende sisseseadmist ning hõlbus- tada haldustegevust. Artikkel 54 2. Selline abi: Nõukogu 26. 1. (EMÜ) nr 1696/71 (humalaturu ühise korralduse kohta) (1) artikkel 17 asendatakse järgmisega: aasta määruse 1971. juuli “Artikkel 17 1. Ühise põllumajanduspoliitika finantseerimist käsitle- vaid määrusi kohaldatakse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete turgude suhtes alates käesolevas määruses sätes- tatud korra rakendamisest. 2. Artiklis 8 nimetatud abi rahastab osaliselt ühendus. 3. Liikmesriigid maksavad artiklis 12 nimetatud abi põllumajandustootjatele ajavahemikus 16. oktoobrist kuni 31. detsembrini sellel turustusaastal, mille suhtes abi on taotletud. — on esimesel, ja viiendal teisel, kolmandal, neljandal aastal vastavalt 5 %, 5 %, 4 %, 3 % ja 2 % tootjaorga- nisatsiooni vahendusel turustatud toodangu väärtusest, — ei tohi ületada asjaomase organisatsiooni asutamise ja haldustegevuse tegelikke kulusid, — makstakse välja aastaste osamaksetena kõige rohkem seitsme aasta jooksul alates tunnustamise kuupäevast. Aastatoodangu väärtuse arvutamisel võetakse aluseks: — iga-aastane tegelikult turustatud maht, (1) EÜT L 175, 4. 8. 1971, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- (2) EÜT L 47, 25. 2. 1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 1554/97 (EÜT L 208, 2. 8. 1997, lk 1). sega (EÜ) nr 1637/98 (EÜT L 210, 28. 7. 1998, lk 28). 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 411 — keskmised tootjahinnad. Tootjaorganisatsioonid, mis tulenevad organisatsioo- 3. nidest, mis juba täidavad suurel määral käesolevas määruses sätestatud tingimusi, on vastavalt käesolevale artiklile abikõlblikud ainult siis, kui need on loodud ühinemise tule- musel, mis võimaldab tõhusamalt saavutada artiklis 5 nime- tatud eesmärke. Sel juhul antakse abi siiski ainult organisat- siooni asutamiskulude katteks (kulutused, mis on seotud ettevalmistustöödega ning organisatsiooni põhikirja ja asutamislepingu koostamisega). 4. Käesolevas artiklis nimetatud abist teatatakse komisjo- nile aruandes, mille liikmesriigid saadavad komisjonile iga majandusaasta lõpus. ” 3. Käesolevaga muudetakse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta (1) järgmiselt: a) Artikli 15 lõige 6 asendatakse järgmisega: Eriti madala tootjate organiseerituse tasemega ühen- “6. duse piirkondades võivad liikmesriigid korralikult põhjen- datud taotluse põhjal saada loa maksta tootjaorganisatsioo- nidele riiklikku rahalist abi, mis võrdub maksimaalselt poolega tootjate rahalisest toetusest. See toetus täiendab rakendusfondi. ja köögiviljatoodangust turus- Liikmesriikides, mille puu- tavad tootjaorganisatsioonid alla 15 % ja mille puu- ja köögiviljatoodang annab vähemalt 15 % kogu nende põllu- majandustoodangust, võib ühendus vastava liikmesriigi taot- luse põhjal esimeses lõigus nimetatud toetuse osaliselt hüvi- tada. ” b) Artikkel 52 asendatakse järgmisega: “Artikkel 52 1. Ühenduse kõrvaldamishüvitise ja rakendusfondi ühen- dusepoolse rahastamise, artiklis 17 ning artiklites 53, 54 ja 55 nimetatud erimeetmete ning artikli 40 lõike 1 alusel kontrollimistega komisjonile seotud kulutused loetakse põllumajandusturge stabiliseeri- vaks sekkumiseks määruse (EÜ) nr 1258/1999 (*) artikli 1 lõike 2 punkti b tähenduses. kättesaadavate ekspertide 4. VI jaotise sätete kohaldamine ei piira nõukogu 21. det- sembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 4045/89 (Euroopa Põllumajanduse Arengu- tagatisrahastu rahastamissüsteemi kuuluvate tehingute jälgimise kohta liik- mesriikide poolt ning direktiivi 77/435/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (**) kohaldamist. ja Tagatisfondi (*) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 103. (**) EÜT L 388, 30. 12. 1989, lk 17. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3235/94 (EÜT L 338, 28. 12. 1994, lk 16). ” Artikkel 55 1. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks järgmised määrused: — määrus (EMÜ) nr 4256/88, — määrused (EÜ) nr 950/97, (EÜ) nr 951/97, (EÜ) nr 952/97 ja määrus (EMÜ) nr 867/90, — määrused (EMÜ) nr 2078/92, (EMÜ) nr 2079/92 ja (EMÜ) nr 2080/92, — määrus (EMÜ) nr 1610/89. 2. Vastavalt artiklile 14 ja artikli 15 lõike 6 teisele lõigule loetakse liikmesriikidele antava abiga seotud kulutused põllumajandusturge stabiliseerivaks sekkumiseks määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõike 2 punkti b tähenduses. Seda rahastab osaliselt ühendus. — määruse (EMÜ) nr 3763/91 (2) artikkel 21, 2. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks järgmised sätted: Komisjon võtab artiklis 46 sätestatud korras vastu 3. käesoleva artikli lõike 2 kohaldamise eeskirjad. — määruse (EMÜ) nr 1600/92 (3) artikkel 32, (1) EÜT L 297, 21. 11. 1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 857/1999 (EÜT L 108, 27. 4. 1999, lk 7). (2) EÜT L 356, 24. 12. 1991, lk 1. (3) EÜT L 173, 27. 6. 1992, lk 1. 412 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd — määruse (EMÜ) nr 1601/92 (1) artikkel 27, — määruse (EMÜ) nr 2019/93 (2) artikkel 13. Lõigetega 1 ja 2 kehtetuks tunnistatud määrusi ja sätteid 3. kohaldatakse siiski komisjoni poolt nende määruste alusel enne 1. jaanuari 2000 heaks kiidetud tegevuste suhtes. 4. Nõukogu ja komisjoni direktiivid, millega on vastavalt määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 21 lõigetele 2 ja 3 vastu võetud või muudetud vähemsoodsamate piirkondade loetelusid, jäävad kehtima, kui neid programmide raames edaspidi ei muudeta. Artikkel 56 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse toetuse suhtes alates 1. jaanuarist 2000. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. mai 1999 Nõukogu nimel eesistuja K. -H. FUNKE (1) EÜT L 173, 27. 6. 1992, lk 13. (2) EÜT L 184, 27. 7. 1993, lk 1. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 413 LISA ABISUMMADE TABEL Artikkel Liik 8, lõige 2 Starditoetus Euro 25 000 12, lõige 1 Ennetähtaegselt pensionile jäämine 15 000 (*) üleandjale aastas 150 000 3 500 35 000 üleandjale ettenähtud kogusumma töötajale aastas töötajale ettenähtud kogusumma 15, lõige 3 Hüvitise alammäär 25 (**) põllumajandusmaa hektari kohta Hüvitise ülemmäär 16 Makse ülemmäär 24, lõige 2 Üheaastased taimed 31, lõige 4 Mitmeaastased taimed Muud maakasutusviisid Maksimaalne iga-aastane lisatasu, mis katab metsastamise tõttu saamata jäänud tulu — põllumajandustootjatele nende ühendustele või — eraõiguslikule isikule 32, lõige 2 Makse alammäär Makse ülemmäär 200 200 600 900 450 725 185 40 120 põllumajandusmaa hektari kohta hektari kohta hektari kohta hektari kohta hektari kohta hektari kohta hektari kohta hektari kohta hektari kohta (*) Üleandjale ettenähtud maksimaalsest kogusummast lähtuvalt võib iga-aastaste maksete ülemmäära suurendada kuni kaks korda, võttes arvesse territooriumidel asuvate põllumajandusettevõtete majanduslikku struktuuri ning eesmärki kiirendada põllumajandus- struktuuride kohandamist. (**) Seda summat võib vähendada, et võtta arvesse teatavatel territooriumidel paiknevate põllumajandusettevõtete geograafilisest asendist tulenevat eripära või majanduslikku struktuuri ning vältida liigsete hüvitiste maksmist vastavalt artikli 15 lõike 1 teisele taandele


title: 1999/439/CE: Décision du Conseil, du 17 mai 1999, relative à la conclusion de l'accord avec la République d'Islande et le Royaume de Norvège sur l'association de ces deux États à la mise en oeuvre, à l'application et au développement de l'acquis de Schengen

eurovoc_concepts:
Iceland
Norway
Schengen Agreement
application of EU law
association agreement (EU)

text: 10. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 176/35 D(cid:201)CISION DU CONSEIL du 17 mai 1999 relative (cid:224) la conclusion de l’accord avec la RØpublique d’Islande et le Royaume de NorvŁge sur l’association de ces deux (cid:201)tats (cid:224) la mise en (cid:156)uvre, (cid:224) l’application et au dØveloppement de l’acquis de Schengen LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:201)ENNE, (1999/439/CE) vu l’article 6, premier alinØa, du Protocole, annexØ par le traitØ d’Amsterdam au traitØ sur l’Union euro- pØenne et au traitØ instituant la CommunautØ europØenne, intØgrant l’acquis de Schengen dans le cadre de l’Union europØenne; D(cid:201)CIDE: Article unique L’accord avec la RØpublique d’Islande et le Royaume de NorvŁge sur l’association de ces deux (cid:201)tats (cid:224) la mise en (cid:156)uvre, (cid:224) l’application et au dØveloppement de l’acquis de Schengen, y compris ses annexes, son acte final, les dØclarations et les Øchanges de lettres y annexØs, sont approuvØs. Le texte des actes visØs au premier alinØa est joint (cid:224) la prØsente dØcision. Fait (cid:224) Bruxelles, le 17 mai 1999. Par le Conseil Le prØsident J. FISCHER