title: Nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ, 26. aprill 1999, prügilate kohta

formats: html pdf print

text: 228 ET Euroopa Liidu Teataja 31999L0031 16. 7. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/31/EÜ, 26. aprill 1999, prügilate kohta 15/4. kd L 182/1 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 130s lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) vastavalt asutamislepingu artiklis 189c sätestatud menetlusele (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) nõukogu 7. mai 1990. aasta resolutsioonis jäätmepoliitika kohta (4) tervitatakse ja toetatakse ühenduse strateegiat käsitlevat dokumenti ja kutsutakse komisjoni tegema ette- panekuid prügilaid käsitlevate kriteeriumide ja standardite kohta; nõukogu 9. detsembri 1996. aasta resolutsioonis jäätme- poliitika kohta leitakse, et tulevikus tuleks ühenduses teha ainult ohutuid ja järelevalve all toimuvaid prügilatoimin- guid; tuleks soodustada jäätmete tekke vältimist, ringlussevõttu ja taaskasutamist ning taasväärtustatud materjalide ja ener- gia kasutamist, et säästa loodusvarasid ja ära hoida maa raiskavat kasutamist; täiendavalt tuleks kaaluda küsimusi, mis on seotud olme- jäätmete ja tavajäätmete põletamise, kompostimise, bio- gaaside moodustumise ning süvendustööde muda töötle- misega; (1) EÜT C 156, 24. 5. 1997, lk 10. (2) EÜT C 355, 21. 11. 1997, lk 4. (3) Euroopa Parlamendi 19. veebruari 1998. aasta arvamus (EÜT C 80, 16. 3. 1998, lk 196), nõukogu 4. juuni 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 333, 30. 10. 1998, lk 15) ja Euroopa Parlamendi 3. veeb- ruari 1999. aasta otsus (EÜT C 150, 28. 5. 1999, lk 78). (4) EÜT C 122, 18. 5. 1990, lk 2. (5) (6) (7) (8) (9) “saastaja maksab” põhimõtte kohaselt on muu hulgas vaja arvesse võtta kõiki prügilast tulenevaid kahjusid keskkon- nale; nagu kõiki muid jäätmekäitlusviise, tuleb ka jäätmete prü- gilasse ladestamist nõuetekohaselt kontrollida ja korralda- da, et vältida või vähendada võimalikku negatiivset mõju keskkonnale ja ohtu inimeste tervisele; tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida jäätmete hül- gamist, kaadamist või järelevalveta kõrvaldamist; seetõttu peab olema võimalik kontrollida, milliseid aineid prügi- lasse ladestatavad jäätmed sisaldavad ning need ained peak- sid nii palju kui võimalik reageerima ainult eeldataval vii- sil; võimaluse korral tuleks prügilasse ladestatavate jäätmete kogust ja nende ohtlikke omadusi vähendada; tuleks liht- sustada jäätmete käitlemist ja suurendada nende taaskasu- tamist; tuleks ergutada käitlemisprotsesside kasutamist, et tagada prügilasse ladestamise vastavus käesoleva direktiivi eesmärkidega; töötlemise määratlusse on lisatud ka sorti- mine; põhimõtteid liikmesriigid peaksid jäätmete kõrvaldamisel ühenduse ja siseriiklikul tasandil suutma rakendada läheduse ja sõltu- matuse nõukogu jäätmeid 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ (5) kohaselt ning käesoleva direktiivi eesmärke tuleb täita ja selgitada jäätmekõrvaldamisettevõtete nõuetekohase ja ühtse võr- gustiku loomisega, mis põhineb kõrgetasemelisel keskkon- nakaitsel; käsitleva (10) erinevused jäätmete prügilasse ladestamise tehniliste nor- mide ja sellega seotud madalate kulude vahel võivad põh- justada suurema hulga jäätmete kõrvaldamist rajatistes, mille keskkonnakaitse tase on madal ning millega luuakse võimalik tõsine oht keskkonnale, mis tuleneb jäätmete (5) EÜT L 194, 25. 7. 1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni otsusega 96/350/EÜ (EÜT L 135, 6. 6. 1996, lk 32). 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229 vedamisest liiga pikkade vahemaade taha ja sobimatutest ladestamistoimingutest; pädeva asutuse inspekteerimise käigus enne kõrvaldamis- toimingute alustamist; (11) seetõttu tuleb ühenduse tasandil kehtestada jäätmete prü- gilasse ladestamise tehnilised normid, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti ühenduses; (19) igal üksikjuhul ja eelkõige ohtlike jäätmete puhul tuleb kontrollida, kas jäätmeid võib asjaomasesse prügilasse pai- gutada; (12) on vaja selgelt esitada asukoha, ettevalmistuse, hooldami- se, kontrolli ja sulgemisega seotud nõuded, millele prügi- lad peavad vastama, ning kaitsemeetmed, mida tuleb võtta iga keskkonda ähvardava ohu vastu nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis ning veel rohkem põhjavee reostamise vastu, mida tekitab nõrgvee imbumine pinnasesse; (20) keskkonnaohtude vältimiseks tuleb kehtestada ühtne jäät- mete vastuvõtukord, mis põhineb eri liiki prügilatesse vas- tuvõetavate jäätmete liigitamisel, sealhulgas eelkõige stan- dardsed piirväärtused; selleks tuleb õigeaegselt kehtestada jäätmete iseloomustamise, proovivõtu ja analüüsimise seo- tud ja standardne süsteem, et edendada käesoleva direktiivi rakendamist; vastuvõtukriteeriumid peavad olema eriti üksikasjalikud püsijäätmete osas; (13) seoses eespool nimetatuga tuleb selgelt määratleda käsitle- tavad prügilaliigid ja jäätmeliigid, mida eri prügilatesse vastu võtta; (21) (14) jäätmete vaheladustamise kohad peaksid vastama direktiivi 75/442/EMÜ vastavatele nõuetele; kuni niisuguste analüüsimeetodite või iseloomustamiseks vajalike piirväärtuste kehtestamiseni võivad liikmesriigid käesoleva direktiivi kohaldamiseks säilitada või koostada siseriiklikud jäätmete nimistud, mida võib või ei või prü- gilasse vastu võtta, või määratleda kriteeriumid, sealhulgas piirväärtused, mis on sarnased nende kriteeriumidega, mis on sätestatud käesolevas direktiivis ühtse vastuvõtukorra jaoks; (15) direktiivi 75/442/EMÜ kohane püsijäätmete või tavajäät- mete taaskasutamine, mis sobib kasutamiseks korrastus- /taastamis- ja täitetöödel või ehituslikel eesmärkidel, ei ole prügilatoiming; (22) teatavate ohtlike jäätmete osas, mis tuleb tavajäätmete prü- gilatesse vastu võtta, peaks vastuvõtukriteeriumid välja töötama tehniline komitee; (16) tuleks võtta meetmeid, et vähendada prügilas tekkiva metaani hulka muu hulgas globaalse soojenemise vähene- miseks, vähendades biolagunevate jäätmete ladestamist ja kehtestades prügilagaasi seire; (23) tuleb kehtestada ühtne seirekord prügila kasutusajaks ja järelhoolde perioodiks, et identifitseerida kõik prügila või- malikud negatiivsed mõjud keskkonnale ja võtta asjakoha- sed parandusmeetmed; (17) biolagunevate jäätmete prügilasse ladestamise vähendami- seks võetavate meetmete eesmärk peaks olema ka biolagu- nevate jäätmete lahuskogumine, üldine sortimine, taaska- sutamine ja ringlussevõtt; (24) tuleb määratleda, millal ja kuidas prügila tuleks sulgeda ning käitaja kohustused ja vastutus prügila järelhoolduse ajal; (18) jäätmete kõrvaldamiseks kasutatava prügilasse ladestamise meetodi eriomaduste tõttu on vaja kehtestada loataotle- mise erikord kõikide prügilaliikide osas kooskõlas üldiste litsentsimisnõuetega, mis on juba sätestatud direktiivis ja direktiivi 96/61/EÜ üldnõuetega, mis 75/442/EMÜ, käsitlevad saaste kompleksset vältimist ja kontrolli, (1) kus- juures prügila asukoha vastavus loale tuleb kinnitada (1) EÜT L 257, 10. 10. 1996, lk 26. (25) prügilate suhtes, mis on suletud enne käesoleva direktiivi ülevõtmist, ei tuleks kohaldada prügila sulgemist käsitle- vaid sätteid; (26) tuleks reguleerida olemasolevate prügilate edasise kasuta- mise tingimused, et kindlaksmääratud ajavahemiku jook- sul võtta vajalikke meetmeid nende kohandamiseks käes- oleva direktiiviga vastavusse viimise kava alusel; 230 (27) ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd olemasolevate prügilate käitajad on juba siduvate siseriik- like eeskirjade kohaselt, mis on samaväärsed käesoleva direktiivi artikli 14 eeskirjadega, esitanud käesoleva direk- tiivi artikli 14 punktis a nimetatud dokumendid enne direktiivi jõustumist ja nende tegevuse jätkamiseks on pädev asutus loa andnud, mille tõttu ei ole vaja neid doku- mente uuesti esitada ja pädev asutus ei pea välja andma uut luba; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Üldine eesmärk (28) käitaja peaks rahalise tagatise või muu samaväärse tagatise abil nõuetekohaselt ette nägema, et kõik loast tulenevad kohustused on täidetud, sealhulgas need, mis on seotud sulgemise ja prügila järelhooldusega; 1. Direktiivi 75/442/EMÜ, eelkõige selle artiklite 3 ja 4 nõuete täitmist silmas pidades on käesoleva direktiivi eesmärk jäätmeid ja prügilaid käsitlevate rangete tehniliste ja käitamist reguleerivate nõuete abil ette näha meetmed, menetlused ja juhised, et vältida või võimaluste piires vähendada kogu prügila elutsükli jooksul jäätmete ladestamisest tuleneda võivat negatiivset mõju prügilat ümbritsevale keskkonnale, eelkõige pinnavee, põhjavee, pinnase reostust ja õhu saastamist, ning maailma keskkonnale üldiselt, sealhulgas kasvuhooneefekt, ja ka kõiki neist mõjudest tulenevaid ohtusid inimeste tervisele. (29) tuleks võtta meetmeid, et tagada, et jäätmete prügilasse ladestamise eest nõutav hind katab kõik kulud, mis on seo- tud prügila rajamise ja kasutamisega, sealhulgas võimaluse korral finantstagatis või samaväärne tagatis, mille prügila käitaja peab esitama, ja prügila sulgemise, sealhulgas vaja- like järelhooldustöödega seotud arvestuslikud kulud; 2. Prügilate tehniliste näitajate osas sisaldab käesolev direktiiv asjakohaseid tehnilisi nõudeid prügilatele, mille suhtes kohalda- takse direktiivi 96/61/EÜ, et esitada nimetatud direktiivi üldnõu- ded konkreetses vormis. Direktiivi 96/61/EÜ asjakohased nõuded loetakse täidetuks, kui käesoleva direktiivi nõuded on täidetud. (30) kui pädev asutus leiab, et prügila tõenäoliselt ei ohusta keskkonda kauem kui teatava kindla aja jooksul, võib käi- taja võetava hinna sisse arvatud arvestuslikud kulud piir- duda selle ajavahemikuga; Artikkel 2 Mõisted (31) tuleb tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalike sätete nõuetekohane kohaldamine kogu ühenduses ning tagada, et prügila käitajate ja personali koolitus ja teadmi- sed annavad neile vajalikud oskused; (32) komisjon peab kehtestama jäätmete vastuvõtmise stan- dardkorra ja sätestama jäätmete prügilasse vastuvõtmise standardliigituse kooskõlas direktiivi 75/442/EMÜ artik- lis 18 sätestatud komiteemenetlusega; (33) käesoleva direktiivi lisade kohandamine teaduse ja tehnika arenguga ning seire-, proovivõtu- ja analüüsimeetodite standardimine tuleb teostada sama komiteemenetluse kohaselt; (34) liikmesriigid peavad saatma komisjonile korrapäraseid aru- andeid käesoleva direktiivi rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu siseriiklikele strateegiatele, mis tuleb koostada artikli 5 kohaselt; nende aruannete alusel esitab komisjon aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) jäätmed — direktiivi 75/442/EMÜ reguleerimisalasse kuuluv aine või ese; b) olmejäätmed — majapidamisjäätmed ja muud jäätmed, mis oma laadi või koostise tõttu sarnanevad majapidamisjäätme- tele; c) ohtlikud jäätmed — kõik jäätmed ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ (1) artikli 1 lõike 4 määratluse kohaselt; d) tavajäätmed — jäätmed, mis ei kuulu punktis c määratletud jäätmete hulka; e) püsijäätmed — jäätmed, milles ei toimu olulisi füüsikalisi, kee- milisi või bioloogilisi muutusi. Püsijäätmed ei lahustu, põle ega reageeri muul viisil füüsikaliselt või keemiliselt, ei ole bio- lagundatavad ega mõjuta ebasoodsalt muid nendega kokku- puutesse sattuvaid aineid viisil, mis põhjustaks keskkonna saastumist või ohtu inimeste tervisele. Jäätmete üldleostuvus ja saasteainete sisaldus ning nõrgvee ökotoksilisus peavad olema tähtsusetud ja eelkõige ei tohi need ohustada pinnavee ja/või põhjavee kvaliteeti; (1) EÜT L 377, 31. 12. 1991, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 94/31/EÜ (EÜT L 168, 2. 7. 1994, lk 28). 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 231 f) maa-alune hoidla — püsirajatis jäätmete hoidmiseks sügavas geoloogilises süvendis, näiteks soola- või kaalisoolakaevandu- ses; p) pädev asutus — asutus, mille liikmesriik on määranud vastu- tavaks käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest; g) prügila — jäätmekäitluskoht, kus jäätmed ladestatakse maa peale või maa sisse (st maa alla), sealhulgas: q) vedelad jäätmed — vedelas olekus jäätmed, sealhulgas heitvesi, kuid välja arvatud heitveesetted; — käitisesisene jäätmekäitluskoht (st prügila, kus jäätmete- r) isoleeritud asula — asustusüksus, kitaja ladestab jäätmed nende tekkekohal) ja — alaline jäätmekäitluskoht (st rohkem kui üheks aastaks), mida kasutatakse jäätmete vaheladustamiseks, kuid mille hulka ei kuulu: — rajatised, kus jäätmed maha laaditakse, et neid ette valmis- tada veoks mujal asuvasse taaskasutamis-, töötlemis- või kõrvaldamiskohta ja — jäätmete ladustamiskoht enne nende taaskasutamist või töötlemist üldjuhul mitte kauemaks kui kolmeks aastaks või — jäätmete ladustamiskoht enne nende kõrvaldamist mitte kauemaks kui üks aasta; h) i) j) töötlemine — mehaanilised, termilised, keemilised või bioloo- gilised protsessid, sealhulgas sortimine, mis muudavad jäät- mete omadusi, et vähendada nende kogust või ohtlikkust, lihtsustada nende käsitsemist või tõhustada taaskasutamist; nõrgvesi — igasugune ladestatud jäätmetest läbi nõrguv vede- lik, mis voolab prügilast välja või jääb prügilasse; prügilagaas — igasugune prügilasse ladestatud jäätmetest tek- kiv gaas; k) eluaat — laboratoorsetes leostuvustestides saadud lahus; l) käitaja — füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab prügila eest kooskõlas prügila asukoha liikmesriigi siseriiklike õigusakti- dega; see isik võib prügila rajamise ajast kuni järelhoolduseni muutuda; m) biolagunevad jäätmed — anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed, näiteks toidu- ja aiajäätmed, paber ja papp; n) valdaja – jäätmetekitaja või füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses on jäätmed; o) loataotleja — isik, kes taotleb käesoleva direktiivi kohast prü- gilaluba; — kus on kuni 500 elanikku valla või asula kohta ja kuni viis elanikku ruutkilomeetril ja — mis asub vähemalt 50 km kaugusel lähimast linnastust, kus on vähemalt 250 elanikku ruutkilomeetril või millele ligipääs teed mööda on suurema osa aastast raskendatud karmide ilmastikutingimuste tõttu. Artikkel 3 Reguleerimisala 1. Liikmesriigid kohaldavad käesolevat direktiivi kõikide artikli 2 punktis g määratletud prügilate suhtes. 2. Ilma et see piiraks kehtivate ühenduse õigusaktide kohalda- mist, jäetakse käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja: — heitveesetete, sealhulgas reoveesetted, ja süvendustööde muda laotamine ning samasuguste setete laotamine pinnasele väe- tamiseks või maaparanduseks, — korrastus-/taastamis- ja täitetöödel või prügilates ehituslikel eesmärkidel kasutamiseks sobivate püsijäätmete kasutamine, — tavajäätmeteks liigitatava süvendustööde muda ladestamine väikeste veeteede äärde, kust see on süvendustööde käigus välja võetud, ja sellise süvendustööde muda juhtimine pinna- veekogusse, sealhulgas selle sängi või põhja pinnasesse, — saastumata pinnase ladestamine või maavarade geoloogiliste uuringute, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise või kar- jääriviisilisel kaevandamisel tekkivate püsijäätmete ladestami- ne. 3. Ilma et see piiraks direktiivi 75/442/EMÜ kohaldamist, võivad liikmesriigid omal valikul teatavaks teha, et käesoleva direktiivi artikli 17 kohaselt loodud komitee määratletavate tavajäätmete ladestamise suhtes, mis ei ole püsijäätmed ja mis tekivad maava- rade uuringute, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise ning kar- jääriviisilise kaevandamise tulemusena ning mis on ladestatud vii- sil, millega välditakse keskkonnareostust ja ohtude tekitamist inimeste tervisele, võib käesoleva direktiivi I lisa punktide 2, 3. 1, 3. 2 ja 3. 3 sätteid mitte kohaldada. 232 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd 4. Ilma et see piiraks direktiivi 75/442/EMÜ kohaldamist, võivad liikmesriigid omal valikul teatavaks teha, et käesoleva direktiivi artikli 6 punkti d, artikli 7 punkti i, artikli 8 punkti a alapunkti iv, artiklit 10, artikli 11 lõike 1 punkte a, b ja c, artikli 12 punkte a ja c, I lisa punkte 3 ja 4, II lisa (välja arvatud punkti 3 3. taset ja punkti 4) ja III lisa punkte 3-5 ei kohaldata tervikuna või osali- selt: a) saari teenindava tavajäätmeprügila või püsijäätmeprügila suh- tes, mille kogumahutavus ei ületa 15 000 tonni või mis võta- vad aastas vastu kuni 1 000 tonni jäätmeid, kui see on saare ainuke prügila ja ette nähtud üksnes sellel saarel tekkivate jäät- mete kõrvaldamiseks. Kui nimetatud prügila kogumahutavus on kasutatud, peab saarele rajatav uus prügila vastama käes- oleva direktiivi nõuetele; b) isoleeritud asula tavajäätmeprügila või püsijäätmeprügila suh- tes, kui see prügila on ette nähtud ainult selles asulas tekkinud jäätmete kõrvaldamiseks. Hiljemalt kahe aasta möödumisel artikli 18 lõikes 1 nimetatud kuupäevast edastavad liikmesriigid komisjonile saarte ja isoleeri- tud asulate loetelu, mis on vabastatud käesoleva direktiivi sätete järgimisest. Komisjon avaldab saarte ja isoleeritud asulate loetelu. 5. Ilma et see piiraks direktiivi 75/442/EMÜ kohaldamist, võivad liikmesriigid omal valikul teatavaks teha, et käesoleva direktiivi artikli 2 punktis f määratletud maa-aluse hoidla suhtes võib käes- oleva direktiivi artikli 13 punkti d, I lisa punkti 2, välja arvatud esimene taane, punkte 3-5 ja III lisa punkte 2, 3 ja 5 mitte kohal- dada. Artikkel 4 Prügila liigid Prügilad jagunevad järgmiselt: — ohtlike jäätmete prügila, — tavajäätmeprügila, — püsijäätmeprügila. Artikkel 5 eelkõige ringlussevõtu, kompostimise, biogaasi tootmise või materjalide/energia taastootmise abil. Kolmekümne kuu jooksul alates artikli 18 lõikes 1 ettenähtud kuupäevast esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles on kokkuvõt- valt esitatud siseriiklikud strateegiad. 2. Selle strateegiaga tagatakse, et: a) hiljemalt viie aasta jooksul pärast artikli 18 lõikes 1 sätestatud kuupäeva tuleb vähendada prügilas ladestatavate biolagune- vate olmejäätmete üldkogust 75 protsendini (massi järgi) 1995. aastal või kõige hilisemal aastal enne 1995. aastat tek- kinud biolagunevate olmejäätmete kogusest, mille kohta on olemas Eurostati standarditud andmed; b) hiljemalt kaheksa aasta jooksul pärast artikli 18 lõikes 1 sätes- tatud kuupäeva tuleb vähendada prügilas ladestatavate biola- gunevate olmejäätmete üldkogust 50 protsendini (massi järgi) 1995. aastal või kõige hilisemal aastal enne 1995. aastat tek- kinud biolagunevate olmejäätmete kogusest, mille kohta on olemas Eurostati standarditud andmed; c) hiljemalt 15 aasta jooksul pärast artikli 18 lõikes 1 sätestatud kuupäeva tuleb vähendada prügilas ladestatavate biolagune- järgi) vate olmejäätmete üldkogust 35 protsendini (massi 1995. aastal või kõige hilisemal aastal enne 1995. aastat tek- kinud biolagunevate olmejäätmete kogusest, mille kohta on olemas Eurostati standarditud andmed. Kaks aastat enne punktis c nimetatud kuupäeva vaatab komisjon eespool nimetatud eesmärgid uuesti läbi aruande põhjal, mille komisjon esitab liikmesriikide praktiliste kogemuste kohta punk- tides a ja b sätestatud sihtkoguste saavutamiseks, millele vajaduse korral lisatakse ettepanek selle sihtkoguse kinnitamiseks või muutmiseks, et tagada keskkonnakaitse kõrge tase. Liikmesriigid, kes 1995. aastal või kõige hilisemal aastal enne 1995. aastat, mille kohta on olemas Eurostati standarditud and- med, ladestasid üle 80 % kogutud olmejäätmetest prügilasse, või- vad punktides a, b või c sätestatud sihtkoguste saavutamise edasi lükata kuni neljaks aastaks. Liikmesriigid, kes kavatsevad käes- olevat sätet kasutada, teavitavad komisjoni eelnevalt oma otsusest. Komisjon teavitab nendest otsustest teisi liikmesriike ja Euroopa Parlamenti. Eelmises lõigus ettenähtud sätete rakendamine ei tohi mitte min- gil juhul põhjustada punktis c sätestatud sihtkoguse saavutamist hiljem kui neli aastat pärast punktis c ettenähtud kuupäeva. Jäätmed, mida prügilas vastu ei võeta, ja prügilas sobimatu jäätmetöötlus 3. Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et prügi- lasse ei võeta vastu järgmisi jäätmeid: 1. Liikmesriigid koostavad siseriikliku strateegia prügilasse veeta- vate biolagunevate jäätmete vähendamiseks hiljemalt kahe aasta jooksul pärast artikli 18 lõikes 1 sätestatud kuupäeva ja teavita- vad komisjoni sellest strateegiast. See strateegia peab sisaldama meetmeid, mille abil saavutada lõikes 2 nimetatud sihtkoguseid b) jäätmed, mis prügila tingimustes on plahvatusohtlikud, sööbi- vad, oksüdeerivad, kergestisüttivad või süttivad, nagu on mää- ratletud direktiivi 91/689/EMÜ III lisas; a) vedeljäätmed; 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 233 c) tervishoiu- või veterinaarasutustes tekkivad haigla- ja muud tervishoiuasutuste jäätmed, mis on nakkusttekitavad direktiivi 91/689/EMÜ (omadus H9 III lisas) määratluse kohaselt ja nimetatud direktiivi (I. A lisa) kategooriasse 14 kuuluvad jäät- med. d) kasutatud terved rehvid kahe aasta jooksul alates artikli 18 lõi- kes 1 sätestatud kuupäevast, välja arvatud prügilas ehitusma- terjalina kasutatavad kasutatud rehvid, ja tükeldatud kasuta- tud rehvid viie aasta jooksul alates artikli 18 lõikes 1 sätestatud kuupäevast (mõlemal juhul välja arvatud jalgrattakummid ja rehvid välisdiameetriga üle 1 400 mm); Artikkel 7 Loa taotlemine Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et prügilaloa taotlus sisaldab vähemalt järgmisi andmeid: a) loataotleja ja käitaja isikuandmed, kui need on erinevad isikud; b) ladestatavate jäätmeliikide kirjeldus ja üldkogus; e) kõik muud liiki jäätmed, mis ei vasta II lisa kohaselt kindlaks- c) prügila kavandatav mahutavus; määratud vastuvõtukriteeriumidele. 4. Jäätmete lahjendamine või segamine ainult jäätmete vastuvõ- tukriteeriumide täitmiseks on keelatud. d) prügila asukoha kirjeldus, sealhulgas selle hüdrogeoloogiline ja geoloogiline iseloomustus; e) saastamise vältimiseks ja vähendamiseks kavandatud meet- med; Artikkel 6 Jäätmed, mis tuleb eri liiki prügilatesse vastu võtta f) käitamis-, seire- ja kontrollitoimingute kava; g) sulgemis- ja järelhoolduskava; Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et: a) prügilasse ladestatakse ainult töödeldud jäätmed. Käesolevat sätet ei või kohaldada püsijäätmete suhtes, mille töötlemine ei ole tehniliselt teostatav, ega muude jäätmete suhtes, mille tööt- lemine ei aita kaasa käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmisele jäätmete koguse või inimeste tervisele või keskkonnale tekkivate ohtude vähendamisega. h) kui nõutakse keskkonnamõju nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ (teatavate riik- like ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta) (1) alu- sel, teave, mille esitab prügila arendaja nimetatud direktiivi artikli 5 kohaselt; hindamist i) loataotleja rahaline tagatis või muu samaväärne tagatis, nagu on nõutud käesoleva direktiivi artikli 8 punkti a alapunktis iv. b) ohtlike jäätmete prügilas ladestatakse ainult need ohtlikud jäätmed, mis vastavad II lisa kohaselt sätestatud kriteeriumide- le; loataotlus rahuldatakse, tehakse see teave kättesaadavaks Kui pädevatele siseriiklikele ja ühenduse statistikaasutustele, kui seda nõutakse statistilistel eesmärkidel. c) tavajäätmeprügilas võib ladestada: i) olmejäätmeid; Artikkel 8 Loa tingimused ii) muu päritoluga tavajäätmeid, mis vastavad tavajäätmete tavajäätmeprügilasse vastuvõtu kriteeriumidele, mis on sätestatud II lisa kohaselt; Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et: iii) stabiilseid, mittereageerivaid ohtlikke jäätmeid (nt tahkes- tatud, klaasistatud), mille leostuvusomadused on samasu- gused nagu punktis ii nimetatud tavajäätmetel, mis vasta- asjakohastele vad vastuvõtukriteeriumidele. Neid ohtlikke jäätmeid ei lades- tata prügila eraldatud ladestusalale, mis on ette nähtud biolagunevatele tavajäätmetele, sätestatud kohaselt lisa II a) pädev asutus ei anna enne välja prügilaluba, kui ta on veen- dunud, et: i) ilma et see piiraks artikli 3 lõigete 4 ja 5 kohaldamist, peab prügila projekt vastama kõikidele käesoleva direktiivi, seal- hulgas lisade, asjakohastele nõuetele; d) püsijäätmeprügilaid kasutatakse ainult püsijäätmete jaoks. 97/11/EÜ (EÜT L 73, 14. 3. 1997, lk 5). (1) EÜT L 175, 5. 7. 1985, lk 40. Direktiivi on muudetud direktiiviga 234 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd ii) prügila haldamise eest vastutab füüsiline isik, kes on teh- niliselt pädev prügilat haldama; prügila käitajate ja perso- nali kutsealane ja tehniline väljaõpe ja koolitamine on tagatud; Artikkel 10 Prügila kulud iii) prügila käitamisel rakendatakse vajalikke meetmeid õnne- tuste vältimiseks ja nende tagajärgede piiramiseks; iv) loataotleja on enne jäätmete ladestamistoimingute alusta- mist liikmesriikide määratud korras esitanud või peab esi- tama rahalise tagatise või muu sarnase tagatise, millega tagatakse, et täidetakse käesoleva direktiivi sätete kohaselt väljaantud loast tulenevad kohustused (sealhulgas järel- hooldust käsitlevad sätted) ja järgitakse artiklis 13 nõutud sulgemiskorda. Seda tagatist või samaväärset tagatist hoi- takse nii kaua, kui see on vajalik prügila kasutamise ja järelhoolduse ajal artikli 13 punkti d kohaselt. Liikmes- riigid võivad omal valikul teatavaks teha, et seda punkti ei kohaldata püsijäätmeprügilate suhtes; b) prügila projekt on kooskõlas direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 7 nimetatud asjakohase jäätmekavaga või -kavadega; c) enne kõrvaldamistoimingute alustamist kontrollib pädev asu- tus prügilat, et kindlaks teha, kas see vastab asjakohastele loa- tingimustele. See ei vähenda mingil määral käitaja vastutust. Artikkel 9 Loa sisu Piiritledes ja täiendades direktiivi 75/442/EMÜ artikliga 9 ja direk- tiivi 96/61/EÜ artikliga 9 ettenähtud sätteid, peavad prügiloaloas olema vähemalt järgmised andmed: a) prügilaliik; b) jäätmeliikide nimistu ja üldkogus, mida on lubatud prügilasse ladestada; Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et prügila rajamise ja kasutamisega seotud kulud, sealhulgas võimaluse korral artikli 8 punkti a alapunktis iv nimetatud finantstagatise või sellega võrdväärse tagatisega seotud kulud, ning prügila sulgemise ja järelhooldusega seotud hinnangulised kulud kaetakse vähemalt 30 aasta jooksul hinnaga, mille võtab prügila käitaja igat liiki prügi ladestamise eest sellesse prügilasse. Nõuete kohaselt, mis on esitatud nõukogu 7. juuni 1990. aasta direktiivis 90/313/EMÜ, mis käsitleb vaba juurdepääsu keskkonnateabele, (1) tagavad liikmesriigid igasuguse kuludega seotud teabe kogumise ja kasutamise läbipaistvuse. Artikkel 11 Jäätmete vastuvõtmine 1. Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et enne prügi vastuvõtmist prügilasse: a) enne jäätmekoorma või sama liiki jäätmete esimese koorma kohaletoimetamist või selle ajal, võib valdaja või käitaja näi- data asjakohaste dokumentide abil, et kõnealused jäätmed võib loas sätestatud tingimuste kohaselt prügilasse vastu võtta ja et need vastavad II lisas ettenähtud vastuvõtukriteeriumidele b) käitaja järgib järgmist vastuvõtukorda: — kontrollib direktiivi 91/689/EMÜ artikli 5 lõikes 3 nõuta- vaid dokumente ning vajaduse korral Euroopa Ühendusse sisse ja sealt välja veetavate jäätmete järelevalvet käsitleva nõukogu 1. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 259/93 (2) nõutavaid jäätmedokumente; — kontrollib visuaalselt jäätmeid prügila pääslas ja ladestus- kohas ja vajaduse korral nende vastavust valdaja poolt esi- tatud dokumentides esitatud kirjeldusele. Kui tuleb võtta iseloomustavaid proove II lisa punkti 3 tasandi 3 rakenda- miseks, analüüside tulemused säilitatakse ja proovivõt- mine toimub II lisa punkti 5 kohaselt. Neid proove säilita- takse vähemalt üks kuu; c) prügila rajamise, käitamise ning seire ja kontrolli nõuded, seal- hulgas situatsiooniplaanid (III lisa punkt 4. B) ning ajutised nõuded sulgemise ja järelhoolduse kohta; — peab ladestatud jäätmete koguste ja omaduste arvestust, milles märgitakse jäätmete päritolu, ladestamise kuupäev, tekitaja või olmejäätmete korral koguja andmed ning oht- like jäätmete puhul nende täpne asukoht ladestusalal. See d) loataotleja kohustus vähemal üks kord aastas aru anda päde- vale asutusele ladestatud jäätmete liikide ja koguste kohta ning seireprogrammi tulemuste kohta, nagu on nõutud artiklites 12 ja 13 ning III lisas. (1) EÜT L 158, 23. 6. 1990, lk 56. (2) EÜT L 30, 6. 2. 1993, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 120/97 (EÜT L 22, 24. 1. 1997, lk 14). 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 235 teave tehakse kättesaadavaks pädevatele siseriiklikele ja ühenduse statistikaasutustele, kui seda nõutakse statistilis- tel eesmärkidel; c) prügila käitaja annab alati iga prügilasse vastuvõetud saadetise kohta kirjaliku vastuvõtuteatise; d) kui jäätmeid prügilasse vastu ei võeta, teatab prügila käitaja vii- vitamatult pädevale asutusele, et jäätmeid ei ole vastu võetud, ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 259/93 sätete kohalda- mist. Artikkel 13 Sulgemine ja järelhooldus Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et vajaduse korral loa kohaselt: a) alustatakse prügila või selle osa sulgemist, 2. Prügilate osas, mis on vabastatud käesoleva direktiivi sätete täitmisest artikli 3 lõigete 4 ja 5 alusel, võtavad liikmesriigid vaja- likke meetmeid, et kehtestada: i) kui loas nimetatud asjakohased tingimused on täidetud, — jäätmete korrapärane visuaalne kontroll ladestamiskohas, et tagada ainult saartelt või isoleeritud asulatest pärinevate tava- jäätmete vastuvõtmine nimetatud prügilas; ja iii) pädeva asutuse põhjendatud otsusega; ii) pädeva asutuse loal käitaja taotlusel või — prügilas ladestatud jäätmete koguste arvestuse pidamine. Liikmesriigid tagavad, et teave koguste ja vajaduse korral jäätmete liigi kohta, mis viiakse niisugustesse nõuete täitmisest vabastatud prügilatesse, moodustab korrapäraste aruannete osa, mis komis- jonile saadetakse direktiivi rakendamise kohta. Artikkel 12 Kontroll ja seire prügila kasutusajal Liikmesriigid võtavad meetmeid, et kontroll ja seire prügila kasu- tusajal vastaks vähemalt järgmistele kriteeriumidele: a) prügila käitaja viib prügila kasutusajal ellu kontrolli- ja seire- programmi, mis on ette nähtud III lisas; b) käitaja teatab pädevale asutusele kõikidest negatiivsetest kesk- konnamõjudest, mis on avastatud kontrolli ja seire käigus, ja täidavad pädeva asutuse otsust võetavate parandusmeetmete laadi ja aja kohta. Need meetmed rakendatakse käitaja kulul. Pädeva asutuse kindlaksmääratud sagedusega, kuid igal juhul vähemalt üks kord aastas, esitab käitaja pädevatele asutustele koondandmete alusel aruande kõikide seiretulemuste kohta, et tõendada loatingimustele vastavust ja täiendada teadmisi jäät- mete käitumise kohta prügilates; b) võib prügila või selle osa lugeda lõplikult suletuks, kui pädev asutus on teinud lõpliku kohapealse kontrolli, hinnanud kõiki käitaja esitatud aruandeid ja andnud käitajale loa prügila sul- geda. See ei vähenda mingil määral käitaja vastutust; c) kui prügila on lõplikult suletud, vastutab käitaja selle korras- hoiu, seire ja kontrolli eest järelhoolduse ajal nii kaua, kui pädev asutus seda nõuab, võttes arvesse ajavahemikku, mille jooksul prügila võib põhjustada ohtu. Käitaja teatab pädevale asutusele kõikidest negatiivsetest kesk- konnamõjudest, mis on kontrolli käigus avastatud ja täidab pädeva asutuse otsust võetavate parandusmeetmete laadi ja aja kohta; d) nii kaua kui pädev asutus leiab, et prügila tõenäoliselt ohustab keskkonda ja ilma et see piiraks ühenduse või siseriiklike õigusaktide kohaldamist seoses jäätmete valdaja vastutusega, vastutab prügila käitaja prügilas tekkiva prügilagaasi ja nõrg- vee seire ja analüüsimise ning põhjaveerežiimi eest prügila läheduses III lisa kohaselt. Artikkel 14 Olemasolevad prügilad c) kontrolli- ja seirekorra ja/või artikli 11 lõike 1 punktis b nime- tatud analüüside kvaliteedikontrolli teevad pädevad laborid. Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et prügilad, millele on antud luba või mis tegutsevad käesoleva direktiivi üle- võtmise ajal, ei või tegutsemist jätkata, kui allpool esitatud 236 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd meetmed ei ole võimalikult kiiresti ja hiljemalt kaheksa aasta möödu misel artikli 18 lõikega 1 ettenähtud kuupäevast rakenda- tud: a) ühe aasta jooksul pärast artikli 18 lõikes 1 sätestatud kuupäeva prügila käitaja koostab ja esitab pädevatele asutustele kinnita- miseks prügila vastavusse viimise kava, milles on artiklis 8 loetletud andmed, ja kõik parandusmeetmed, mida käitaja peab vajalikuks, et täita käesoleva direktiivi nõudeid, välja arvatud I lisa punkti 1 nõuded; b) prügila vastavusse viimise kava esitamise järel teevad pädevad asutused lõpliku otsuse, kas käitamist võib nimetatud kava ja käesoleva direktiivi alusel jätkata. Liikmesriigid võtavad vaja- likke meetmeid, et artikli 7 punkti g ja artikli 13 kohaselt sul- geda nii kiiresti kui võimalik prügilad, millele ei ole antud artik- li 8 kohaselt luba tegevust jätkata; c) heakskiidetud prügila vastavusse viimise kava alusel kinnita- vad pädevad asutused vajalikud tööd ja kehtestavad kava täit- miseks vajalikku üleminekuaja. Kõik olemasolevad prügilad peavad vastama käesoleva direktiivi nõuetele, välja arvatud I lisa nõuded, kaheksa aasta jooksul pärast artikli 18 lõikega 1 ettenähtud kuupäeva; d) i) ühe aasta jooksul pärast artikli 18 lõikega 1 ettenähtud kuupäeva kohaldatakse artikleid 4, 5 ja 11 ning II lisa oht- like jäätmete prügilate suhtes; ii) kolme aasta jooksul pärast artikli 18 lõikega 1 ettenähtud kuupäeva kohaldatakse artiklit 6 ohtlike jäätmete prügilate suhtes. Artikkel 15 Aruandmiskohustus Liikmesriigid saadavad komisjonile iga kolme aasta tagant aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu siseriiklikule strateegiale, mis tuleb kehtestada artikli 5 kohaselt. Aruanne koostatakse küsimustiku või kava alusel, mille koostab komisjon direktiivi 91/692/EMÜ (1) artiklis 6 sätestatud korras. Küsimustik või kava saadetakse liikmesriikidele kuus kuud enne aruandeperioodi algust. Aruanne saadetakse komisjonile selles käsitletud kolmeaastase üheksa kuu jooksul pärast ajavahemiku lõppu. Artikkel 16 Komitee ja tehnika teaduse Kõik muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisade arenguga ning kõik kohandamiseks ettepanekud prügilatega seotud kontrolli-, proovivõtu- ja analüüsimeetodite standardimiseks kinnitab komisjon direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 kohaselt loodud komitee abil ja käesoleva direktiivi artiklis 17 sätestatud korras. Kõik lisade muudatused tehakse sätestatud ainult kooskõlas käesolevas direktiivis põhimõtetega, mis on esitatud lisades. Selleks peab komitee II lisa osas arvestama järgmist: võttes arvesse II lisas sätestatud kontrolli- ja vastuvõtukriteeriumide põhialuseid ja üldkorda, kehtestatakse ja/või kontrollimeetodid ja nendega seotud piirväärtused, sealhulgas vajaduse korral iga prügila liigi all-liigid, sealhulgas maa-alune ladustamine. ja analüüsimeetodite standardimiseks seoses käesoleva direktiivi lisadega kinnitab komisjon, keda abistab komitee, kahe aasta jooksul käesoleva direktiivi jõustumisest. erikriteeriumid prügilaliigile Ettepanekud proovivõtu- kontrolli-, igale Komisjon kinnitab komitee abil käesoleva direktiivi artiklites 5, 7 ja 11 nimetatud statistiliste andmete ühtlustamise ja korrapärase edastamise sätted ning nende sätete muudatused kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Artikkel 17 Komiteemenetlus Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. Kui kavandatud meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu. Komisjon avaldab ühenduse aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta üheksa kuu jooksul pärast aruannete saamist liikmesriikidelt. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. (1) EÜT L 377, 31. 12. 1991, lk 48. Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul alates ettepaneku saamisest otsust teinud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 237 Artikkel 18 Ülevõtmine 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajali- kud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kahe aasta möödumisel direktiivi jõustumisest. Liikmesriigid teavitavad sellest viivitamata komisjoni. Artikkel 19 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 20 Adressaadid Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käes- olevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Luxembourg, 26. aprill 1999 2. Liikmesriigid edastavad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti komisjonile. Nõukogu nimel eesistuja J. FISCHER 238 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd LISA ÜLDNÕUDED KÕIKIDELE PRÜGILALIIKIDELE 1. Asukoht 1. 1. Prügila asukoha osas tuleb arvesse võtta nõudeid, mis on seotud: a) kaugusega prügila piiri ning elamu- ja puhkepiirkondade, veeteede, veekogude ja muude põllumajandus- või linnarajoonide vahel; b) piirkonna põhjavee, rannikuvee või looduskaitsealadega; c) piirkonna geoloogiliste ja hüdrogeoloogiliste tingimustega; d) üleujutuse, pinnase vajumise, maalihke või laviiniohuga prügila alal; e) piirkonna looduskaitse- või kultuuripärandiga. 1. 2. Prügila tegutsemiseks võib loa anda ainult siis, kui asukoha omadused eespool nimetatud nõuete osas või võetavad parandusmeetmed näitavad, et prügila ei kujuta endast tõsist ohtu keskkonnale. 2. Vee kontroll ja nõrgvee käitlemine Prügila omaduste ja ilmastikutingimuste osas tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, et: — kontrollida jäätmemassi imenduvat sademevett, — takistada pinnavee ja/või põhjavee voolu prügilasse ladestatud jäätmetesse, — koguda saastunud vett ja nõrgvett. Kui prügila asukohal ja vastuvõetavatel jäätmetel põhinev hindamine näitab, et prügila ei kujuta endast võimalikku ohtu keskkonnale, võib pädev asutus otsustada, et seda sätet ei kohaldata, — töödelda prügilast kogutud saastunud vett ja nõrgvett nende prügilast ärajuhtimisele esitatavate asjakohaste standardite kohaselt. Eespool nimetatud sätteid ei või kohaldada püsijäätmeprügilate suhtes. 3. Pinnase ja vee kaitse 3. 1. Prügila peab asetsema ja olema projekteeritud nii, et pinnase, põhjavee või pinnavee reostamise vältimiseks ja punkti 2 kohase nõrgvee tõhusa kogumise tagamiseks vajalikud tingimused on täidetud. Pinnase, põhjavee ja pinnavee kaitse tuleb saavutada geoloogilise barjääri ja põhjavooderdise kombineeritud kasutamisega aktiivsel kasutusajal ja geoloogilise barjääri ja katteekraani kombineeritud kasutamisega passiivsel ajal/sulgemisjärgselt. 3. 2. Geoloogiline barjäär määratakse prügila all ja läheduses valitsevate geoloogiliste ja hüdrogeoloogiliste tingimuste alusel, millel on piisavalt suur saasteainete kontsentratsiooni vähendamise võime, et vältida võimalikku ohtu pinnasele ja põhjaveele. Prügila põhi ja küljed peavad koosnema mineraalsest kihist, mis vastab filtratsiooni ja paksuse nõuetele, mille koosmõju pinnase, põhjavee ja pinnavee kaitsele on vähemalt samaväärne järgmiste nõuete täitmisest tuleneva mõjuga: — ohtlike jäätmete prügila: K ≤ = 1,0 × 10— 9 m/s; paksus ≥ 5 m, — tavajäätmeprügila: K ≤ = 1,0 × 10— 9 m/s; paksus ≥ 1 m, — püsijäätmeprügila: K ≤ = 1,0 × 10— 7 m/s; paksus ≥ 1 m, m/s: meetrit sekundis. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 239 Kui geoloogiline barjäär ei vasta looduslikult eespool nimetatud tingimustele, võib seda kunstlikult täiendada ja tugevdada muude vahenditega, mis annavad samasuguse kaitse. Kunstlikult rajatud geoloogiline barjäär peab olema vähemalt 0,5 meetri paksune. 3. 3. Lisaks eespool kirjeldatud geoloogilisele barjäärile tuleb lisada nõrgvee kogumise ja vooderdussüsteem järgmiste põhimõtete kohaselt, millega tagatakse, et nõrgvett koguneb prügila põhja võimalikult vähe: Nõrgvee kogumine ja põhja vooderdamine Prügila kategooria Tavajäätmed Ohtlikud jäätmed Isolatsioonikiht Dreenikiht ≥ 0,5 m nõutav nõutav nõutav nõutav Liikmesriigid võivad kehtestada püsijäätmeprügilatele ja eespool nimetatud tehniliste vahendite omadustele üld- või erinõudeid. Kui pädev asutus leiab pärast võimalikke keskkonnaohtude läbivaatamist, et nõrgvee moodustumise takistamine on vajalik, võib ette näha prügila katmise. Soovitused prügila katmise osas on järgmised: Prügila kategooria Gaasikogumiskiht Isolatsioonikiht Vettpidav mineraalkiht Dreenikiht > 0,5 m Kattepinnasekiht > 1 m Tavajäätmed nõutav ei ole nõutav nõutav nõutav nõutav Ohtlikud jäätmed ei ole nõutav nõutav nõutav nõutav nõutav 3. 4. Kui keskkonnariskide hindamise alusel, võttes eelkõige arvesse direktiivi 80/68/EMÜ, (1) on pädev asutus otsustanud 2. jaotise kohaselt (“Vee kontroll ja nõrgvee käitlemine”), et nõrgvee kogumine ja töötlemine ei ole vajalik, või on kindlaks tehtud, et prügila ei kujuta endast ohtu pinnasele, põhjaveele või pinnaveele, võib punktide 3. 2 ja 3. 3 nõudeid vastavalt leevendada. Püsijäätmeprügilate osas võib neid nõudeid kohandada siseriiklike õigusaktidega. 3. 5. Meetodi, mida tuleb kasutada prügilate filtratsioonimooduli määramiseks välitingimustes ja kogu prügila ulatuses, töötab välja ja kinnitab käesoleva direktiivi artikli 17 kohaselt loodud komitee. 4. Gaasi kontroll 4. 1. Tuleb võtta asjakohaseid meetmeid prügilagaasi kogunemise ja väljaimbumise kontrollimiseks (III lisa). 4. 2. Prügilagaasi kogutakse kõikidest prügilatest, mis võtavad vastu biolagunevaid jäätmeid ning prügilagaasi tuleb töödelda ja kasutada. Kui kogutud gaasi ei ole võimalik kasutada energia tootmiseks, tuleb see ära põletada. 4. 3. Punkti 4. 2 kohane prügilagaasi kogumine, töötlemine ja kasutamine teostatakse viisil, mis vähendab keskkonnakahjusid ja keskkonnaseisundi halvenemist ning ohtu inimeste tervisele. (1) EÜT L 20, 26. 1. 1980, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31. 12. 1991, lk 48). 240 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd 5. Häiringud ja ohud Võetakse meetmeid prügilast tulenevate häiringute ja ohtude vähendamiseks, mida põhjustavad: — haisu ja tolmu eraldumine, — tuulega edasikanduvad materjalid, — müra ja liiklus, — linnud, kahjurid ja putukad, — aerosoolide moodustumine, — tulekahjud. Prügila peab olema seadmestatud nii, et prügilast pärinevad jäätmed ei kanduks üldkasutatavatele teedele ja prügilat ümbritsevatele maadele. 6. Stabiilsus Jäätmete lõplik ladestamine prügilas toimub nii, et tagatakse jäätmelademe ja sellega seotud struktuuride stabiilsus, eelkõige seoses varingute vältimisega. Kui rajatakse tehisbarjäär, tuleb kindlaks teha, kas geoloogiline aluspind on prügila morfoloogiat arvestades piisavalt stabiilne, et vältida vajumist, mis võib barjääri kahjustada. 7. Barjäärid Prügila peab olema kaitstud, et vältida prügilale vaba sissepääsu. Väljaspool tööaega peavad väravad olema lukus. Prügila valve- ja sissepääsusüsteem peab sisaldama meetmete programmi jäätmete ebaseadusliku ladestamine avastamiseks ja vältimiseks. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 241 II LISA JÄÄTMETE VASTUVÕTUKRITEERIUMID JA KORD 1. Sissejuhatus Käesolevas lisas kirjeldatakse: — jäätmete eri prügilaliikidesse vastuvõtmise üldpõhimõtteid. Tulevikus peaks jäätmete liigitamiskord rajanema nendel põhimõtetel, jäätmete liigitamis- — juhiseid, milles esitatakse lühikokkuvõte jäätmete vastuvõtmise esialgse korra kohta, mida tuleb järgida kuni ühtne ja vastuvõtukord on välja töötatud. Selle korra koos asjakohaste proovivõtumenetlustega töötab välja käesoleva direktiivi artiklis 16 nimetatud tehniline komitee. Tehniline komitee töötab välja kriteeriumid, millele teatavad ohtlikud jäätmed peavad vastama, kui need võetakse vastu tavajäätmeprügilasse. Nende kriteeriumide puhul tuleb eelkõige arvesse võtta nende jäätmete lühiajalisi, keskmisi ja pikaajalisi leostuvusomadusi. Need kriteeriumid tuleb välja töötada kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest. Tehniline komitee töötab välja ka kriteeriumid, millele jäätmed peavad vastama, kui need võetakse vastu maa-aluseks ladustamiseks. Nende kriteeriumide puhul tuleb eelkõige arvesse võtta, et jäätmed ei tohi reageerida ei omavahel ega kivimiga. Tehniline komitee peab selle töö, välja arvatud ettepanekud seoses käesoleva direktiivi lisadega seotud kontrolli-, proovivõtu- ja analüüsimeetodite standardimise kohta, mis tuleb vastu võtta kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest, lõpule viima kolme aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest ning käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud eesmärke arvestades. 2. Üldpõhimõtted Prügilasse ladestatavate jäätmete koostis, leostuvus, pikaajaline käitumine ja üldised omadused peavad olema võimalikult täpselt teada. Jäätmete vastuvõtmine prügilas võib põhineda vastuvõetavate jäätmete nimistutel või nimistutel jäätmetest, mille vastuvõtmisest keeldutakse, mis on määratletud nende jäätmete laadi või päritolu järgi, ning jäätmete analüüsimeetoditel ja vastuvõetavate jäätmete omaduste piirväärtustel. Käesolevas direktiivis kirjeldatud tulevane jäätmete vastuvõtmise kord põhineb nii palju kui võimalik jäätmete analüüsimeetoditel ja vastuvõetavate jäätmete omaduste piirväärtustel. Enne niisuguste analüüsimeetodite ja piirväärtuste määratlemist peaksid liikmesriigid kehtestama vähemalt igas prügilaliigis vastuvõetavate jäätmete siseriikliku nimistu ja nimistu sellistest jäätmetest, mille vastuvõtmisest keeldutakse, või määratlema nimistusse kandmise kriteeriumid. Teatavasse prügilaliiki vastuvõtmiseks peab jäätmeliik kuuluma asjakohasesse siseriiklikku nimistusse või vastama kriteeriumidele, mis on sarnased nimistusse kandmise kriteeriumidega. Need nimistud või samaväärsed kriteeriumid ning analüüsimeetodid ja piirväärtused saadetakse komisjonile kuue kuu jooksul alates käesoleva direktiivi ülevõtmisest või kui need võetakse vastu siseriiklikul tasandil. Neid nimistuid või vastuvõtukriteeriume tuleks kasutada konkreetse prügilaliigi nimistute koostamiseks, st käesoleva direktiivi artikli 9 kohaselt loas täpsustatud vastuvõetud jäätmete nimistu koostamiseks. Kriteeriumid, mille alusel võib jäätmed kanda kontrollnimistusse või vastu võtta teatavat liiki prügilas, võivad põhineda muudel õigusaktidel ja/või jäätmete omadustel. Teatavasse prügilaliiki vastuvõtukriteeriumide määratlemisel tuleb lähtuda järgmistest kaalutlustest: — ümbritseva keskkonna kaitse (eelkõige põhjavee ja pinnavee kaitse), — keskkonnakaitsesüsteemide kaitsmine (nt vooderdised ja nõrgvee käitlemise süsteemid), — soovitavate jäätmete stabiliseerimisprotsesside kaitse prügilas, — kaitse ohtude eest inimeste tervisele. Jäätmete omadustel põhinevate kriteeriumide näiteid: — nõue, et tuleb teada jäätmete üldkoostist, 242 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd — jäätmetes sisalduvate orgaaniliste ainete piirangud, — nõuded või piirangud orgaaniliste jäätmete komponentide biolagundatavuse kohta, — määratletud, eeldatavalt kahjulike/ohtlike komponentide koguse piirangud (seoses eespool nimetatud kaitsekriteeriumidega), — määratletud, potentsiaalselt kahjulike/ohtlike komponentide võimaliku ja oodatava leostuvuse piirangud (seoses eespool nimetatud kaitsekriteeriumidega), — jäätmete ökotoksikoloogilised omadused ja sellest tulenev nõrgvesi. Jäätmete omadustel põhinevad vastuvõtukriteeriumid peavad üldiselt olema kõige täpsemad püsijäätmeprügilate osas, vähem täpsemad tavajäätmeprügilate osas ja kõige üldisemad ohtlike jäätmete prügilate osas, mis tuleneb kahe viimati nimetatud liigi kõrgemast keskkonnakaitse tasemest. 3. Jäätmete kontrollimise ja vastuvõtmise üldine kord Jäätmete üldine iseloomustamine ja kontrollimine peab põhinema kolmetasandilisel hierarhial: 1. tas: Üldiseloomustus. See on jäätmete lühiajaliste ja pikaajaliste leostuvusomaduste ja/või iseloomulike omaduste põhjalik kindlaksmääramine standarditud analüüsimeetodite ja käitumise katsemeetodite abil. 2. tse: Vastavuskontroll. ee on perioodiline kontrollimine lihtsamate standarditud analüüsimeetodite ja käitumise katsemeetodite abil, et kindlaks määrata, kas jäätmed vastavad loatingimustele ja/või konkreetsetele kontrollikriteeriumidele. Kontrollimisel keskendutakse üldiseloomustuses määratletud põhimuutujatele ja käitumisele. 3. tase: Kohapealne kontroll. ee koosneb kiirkontrollimeetoditest, et kinnitada, et jäätmed on samad, millele tehti vastavuskontroll ja mida on kirjeldatud saatedokumentides. See võib koosneda üksnes jäätmekoorma visuaalsest kontrollimisest enne ja pärast prügilas mahalaadimist. Teatavat jäätmeliiki tuleb tavaliselt iseloomustada 1. tasemel ja kontrollnimistusse kandmiseks peavad need vastama asjakohastele kriteeriumidele. Kohaspetsiifilises nimistus püsimiseks tuleb teatavat jäätmeliiki korrapäraste ajavahemike järel (nt üks kord aastas) kontrollida 2. tasemel ja need peavad vastama asjakohastele kriteeriumidele. Igale jäätmekoormale tuleb prügila väravas teha 3. taseme kontroll. Teatavad jäätmeliigid võib alaliselt või ajutiselt vabastada 1. taseme kontrollist. See võib tuleneda kontrollimise teostamatusest, asjakohaste kontrollimenetluste ja vastuvõtukriteeriumide puudumisest või ülimuslikest õigusaktidest. 4. Juhised jäätmete vastuvõtuks ettevalmistamise kohta Kuni käesoleva lisa lõpliku valmimiseni on kohustuslik ainult 3. taseme kontroll ning 1. ja 2. taseme kontrolli tehakse nii suures ulatuses kui võimalik. Nimetatud ettevalmistavas etapis peab teatavasse prügilaliiki vastuvõetav jäätmeliik kuuluma selle prügilaklassi piiravasse siseriiklikku või konkreetse prügila nimistusse või vastama kriteeriumidele, mis on sarnased nimistusse kandmise kriteeriumidega. Jäätmete vastuvõtuks kolme peamisse prügilaliiki või vastavatesse nimistutesse kandmiseks vajalike eelkriteeriumide kehtestamiseks võib kasutada järgmisi üldkriteeriume. Püsijäätmeprügilad: nimistusse võib kanda ainult artikli 2 punktis e määratletud jäätmeid. Tavajäätmeprügilad: nimistusse kandmiseks ei tohi jäätmed kuuluda direktiivi 91/689/EMÜ reguleerimisalasse. Ohtlike jäätmete prügilad: ohtlike jäätmete prügilas vastuvõetavate jäätmete esialgne täpsustamata nimistu koosneb ainult direktiivi 91/680/EMÜ reguleerimisalasse kuuluvatest jäätmeliikidest. Niisuguseid jäätmeliike ei tohiks siiski nimistusse kanda ilma eeltöötluseta, kui nende eeldatavalt ohtlike komponentide üldkogus või leostuvus on piisavalt suur, et põhjustada lühiajalist ohtu töökeskkonnale või keskkonnale või takistavad jäätmete piisavat stabiliseerimist prügila kavandatud tegevusaja jooksul. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 243 5. Jäätmeproovide võtmine Jäätmeproovide võtmine võib tekitada tõsiseid probleeme seoses esinduslikkuse ja proovivõtmistehnikaga, mis on seotud paljude jäätmete erineva laadiga. Praegu töötatakse välja Euroopa jäätmeproovi võtmise standardit. Kuni liikmesriigid ei ole seda standardit käesoleva direktiivi artikli 17 kohaselt heaks kiitnud, võivad nad kohaldada siseriiklikke standardeid ja menetlusi. 244 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd III LISA KONTROLL JA SEIRE KASUTUSAJAL JA JÄRELHOOLDE PERIOODIL 1. Sissejuhatus Käesoleva lisa eesmärk on sätestada minimaalne seirekord, et kontrollida: — kas jäätmed on ladestamiseks vastu võetud kõnealusele prügilaliigile ettenähtud kriteeriumide kohaselt, — protsessid pürgilas toimuvad ootuspärasel viisil, — keskkonnakaitsesüsteemid toimivad kavakohaselt, — prügila loatingimusi täidetakse. 2. Meteoroloogilised andmed Aruandekohustuse järgi (artikkel 15) peavad liikmesriigid esitama meteoroloogiliste andmete kogumise meetodi. Liikmesriigid peavad otsustama, kuidas neid andmeid koguda (kohapealsed vaatlused, riiklik ilmajaamade võrgustik jne). Kui liikmesriigid otsustavad, et veetaseme mõõtmine on tõhus vahend, mille abil hinnata, kas prügila jäätmemassis tekib nõrgvett või see nõrgub sealt välja, on soovitav, et järgmisi andmeid kogutakse prügila seire käigus või saadakse need lähimast ilmajaamast, nii kaua kui pädev asutus nõuab seda käesoleva direktiivi artikli 13 punkti c kohaselt: 1. 1. Sademete hulk 1. 2. Temperatuur (minimaalne, maksimaalne, kell 14. 00 Kesk-Euroopa aja järgi) 1. 3. Valitsev tuule suund ja tugevus 1. 4. Vee aurumine (lüsimeeter) (1) Kasutusajal Järelhoolde perioodil Iga päev Igapäevane, lisatud kuu keskmisele Iga päev Kuu keskmine Iga päev Iga päev Ei ole nõutav Igapäevane, lisatud kuu keskmisele 1. 5. Õhuniiskus (kell 14. 00 Kesk-Euroopa aja järgi) Iga päev Kuu keskmine (1) Või mõne muu sobiva meetodi abil. 3. Heidete andmed: vee, nõrgvee ja gaasi seire Kui nõrgvett ja pinnavett esineb, tuleb nende proovid võtta iseloomustavates punktides. Nõrgvee proovide võtmine ja mõõtmine (hulk ja koostis) tuleb teha eraldi igas punktis, kust nõrgvesi prügilast välja juhitakse. Viide: proovide võtmise tehnika üldjuhised, ISO 5667-2 (1991). Kui pinnavett esineb, teostatakse selle seiret vähemalt kahes punktis, üks prügilast ülesvoolu ja teine allavoolu. Gaasi seire peab olema iseloomustav igas prügila osas. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus on esitatud järgmises tabelis. Nõrgvee ja vee seireks võetakse proov, mis iseloomustab keskmist koostist. Proovide võtmise sagedust võib kohandada prügila morfoloogia alusel (künkana, täidisena jne). See tuleb loas määratleda. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 245 2. 1. Nõrgvee maht 2. 2. Nõrgvee koostis (2) Kasutusajal Järelhoolde perioodil (3) kuus (1), (3) kuue kuu tagant kvartalis (3) kuue kuu tagant 2. 3. Pinnavee maht ja koostis (7) kvartalis (3) kuue kuu tagant 2. 4. Võimalikud gaasi heitkogused ja atmosfäärirõhk (4) kuus (3), (5) kuue kuu tagant (6) (CH4, COZ, OZ, H2S, Hz jt) (1) Proovide võtmise sagedust võib kohandada prügila morfoloogia alusel (künkana, täidisena jne). See tuleb loas määratleda. (2) Mõõdetavad parameetrid ja analüüsitavad ained varieeruvad olenevalt ladestatud jäätmete koostisest; need peavad olema loas sätestatud ja iseloomustama jäätmete leostuvusomadusi. (3) Kui hindamisandmed näitavad, et pikemad ajavahemikud on sama tõhusad, võib neid kohandada. Nõrgvee osas peab elek- trijuhtivust mõõtma vähemalt üks kord aastas. (4) Need mõõtmised on seotud peamiselt jäätmetes esineva orgaanilise materjali sisaldusega. (5) CH4, CO2, OZ korrapäraselt, muud gaasid vajaduse korral ladestatud jäätmete koostise alusel nende leostuvusomadustest üle- vaate saamiseks. (6) Gaasieemaldussüsteemi tõhusust tuleb korrapäraselt kontrollida. (7) Prügila omaduste alusel võib pädev asutus kindlaks teha, et neid mõõtmisi ei ole vaja teha ja esitab selle kohta aruande direk- tiivi artiklis 15 ettenähtud viisil. 2. 1 ja 2. 2 kohaldatakse, kui toimub nõrgvee kogumine (vt lisa 1 punkti 2). 4. Põhjavee kaitse A. Proovi võtmine Mõõtmised peavad andma teavet põhjavee kohta, mida vette juhitud jäätmed tõenäoliselt mõjutavad, kusjuures pealevoolu peab olema vähemalt üks mõõtepunkt ja allavoolu kaks mõõtepunkti. Seda arvu võib suurendada hüdrogeoloogilise eriuuringu põhjal ja kui on vaja varakult kindlaks teha nõrgvee juhuslikku sattumist põhjavette. Proove tuleb võtta vähemalt kolmes kohas enne jäätmetega täitmist, et kindlaks määrata tulevaste proovide kontrollväärtused. Viide: Põhjavee proovide võtmine, ISO 5667, 11. osa, 1993 B. Seire Proovides analüüsitavad parameetrid tuleb saada nõrgvee arvatavast koostisest ja piirkonna põhjavee kvaliteedist. Analüüsiks vajalike parameetrite valimisel tuleb arvesse võtta ainete liikuvust põhjaveetsoonis. Parameetrid võivad hõlmata indikaatorparameetreid, et tagada veekvaliteedi muutuste kiire tuvastamine. (1) Põhjavee tase kuue kuu tagant Kasutusajal Järelhoolde perioodil kuue kuu tagant (1) Põhjavee koostis (1) konkreetsele prügi- lale omane sage- dus (2), (3) konkreetsele prügilale omane sagedus (2), (3) (1) Kui põhjavee tase kõigub, tuleb sagedust suurendada. (2) Sagedus peab põhinema võimalusel rakendada parendusmeetmeid kahe proovivõtu vahel, kui künnistase on saavuta- tud, st sagedus tuleb kindlaks määrata põhjavee voolukiirust käsitlevate andmete hindamise alusel. (3) Kui künnistase on saavutatud (vt C), tuleb seda kinnitada teise proovivõtmisega. Kui tase on kinnitatud, tuleb järgida (loas sätestatud) situatsiooniplaani. (1) Soovitavad parameetrid: pH, TOC, fenoolid, raskmetallid, fluoriid, As, õli/süsivesinikud. 246 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd C. Künnistasemed Kui põhjavee proovi analüüs näitab olulist muutust vee kvaliteedis, tuleb kaaluda võimalust, et põhjavee puhul on ilmnenud artiklites 12 ja 13 nimetatud oluline negatiivne keskkonnamõju. Tuleb kindlaks määrata künnistase, võttes arvesse konkreetset hüdrogeoloogilist ehitust prügila asukohas ja põhjavee kvaliteeti. Künnistase tuleb alati loas sätestada, kui see on võimalik. Vaatlusi tuleb hinnata kontrollkaartide abil, milles on kinnitatud kontrollieeskirjad ja tasemed igale allavoolu asuvale kaevule. Kontrollitasemed tuleb kindlaks määrata põhjavee kvaliteedi kohalike variatsioonide alusel. 5. Prügila topograafia: andmed jäätmelademe kohta Kasutusajal Järelhoolde perioodil 5. 1. Jäätmelademe struktuur ja koostis (1) üks kord aastas 5. 2. Jäätmelademe taseme vajumine üks kord aastas Aastalugem (1) Asjaomase prügila seisundi iseloomustus: jäätmete all olev pindala, jäätmete maht ja koostis, ladestamise viisid, ladestamise aeg ja kestus, prügila vaba mahu arvutus