title: Padomes Lēmums (1999. gada 26. aprīlis) par to, ka Eiropas Kopiena paraksta Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu

eurovoc_concepts:
international agreement
marine mammal
protection of animal life
signature of an agreement

text: 106 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. 31999D0337 27. 5. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 132/1 PADOMES LĒMUMS (1999. gada 26. aprīlis) par to, ka Eiropas Kopiena paraksta Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (1999/337/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, (5) (6) tā kā Kopienai piešķirtas pilnvaras noteikt pasākumus zve- jas resursu saglabāšanai un pārvaldībai un stāties līgumat- tiecībās ar citām valstīm un starptautiskām organizācijām; tā kā Kopiena ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai, kas prasa visiem starptautiskās sabiedrības locekļiem sadarboties jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un pārvaldībā; tā kā Kopiena parakstījusi Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību kon- vencijas to noteikumu īstenošanu, kuri attiecas uz transzo- nālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu sagla- bāšanu un pārvaldību; (1) (2) (3) (4) tā kā Nolīguma mērķi ir pakāpeniski līdz līmenim, kas tuvojas nullei, samazināt delfīnu mirstību tunzivju zvejā ar riņķvadiem Klusā okeāna austrumdaļā, nosakot gada limi- tus, kā arī tunzivju krājumu ilgtermiņa saglabāšana Nolī- guma darbības zonā; tā kā Kopienas zvejnieki zvejo tunzivju krājumus Nolī- guma darbības zonā un tā kā Kopienas interesēs ir rīkoties efektīvi Nolīguma prasību īstenošanā; tā kā saskaņā ar Nolīguma XIV pantu Amerikas Tropisko tunzivju komisi- jai (IATTC) ir būtiska loma Nolīguma īstenošanas koordi- nēšanā un tā kā daudzi izpildes pasākumi tiks noteikti IATTC struktūrā; tā kā tādēļ Kopienai jāpievienojas Nolī- gumam reizē ar tās pievienošanos IATTC; (7) tā kā Vašingtonā no 1998. gada 15. maija līdz 1999. gada 14. maijam Nolīgums ir pieejams parakstīšanai valstīm, kuru piekrastes līnija robežojas ar Nolīguma darbības zonu vai kuru kuģi zvejo tunzivis Nolīguma darbības zonā, kamēr Nolīgums ir pieejams parakstīšanai; tā kā 1998. gada februārī 35. Starpvaldību sanāksme par tunzivju un delfīnu saglabāšanu Klusā okeāna austrumdaļā pieņēma Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu; (8) tā kā Nolīguma parakstīšana ir pirmais solis līdz tā vēlākai apstiprināšanai, ko veic Kopiena saskaņā ar attiecīgajām Līguma ratificēšanas procedūrām, 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 107 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personas, kurām piešķirtas pilnvaras parakstīt Nolīgumu Kopienas vārdā. 1. pants Eiropas Kopiena paraksta Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu, ar nosacījumu, ka tas tiks apstiprināts. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. Luksemburgā, 1999. gada 26. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. FISCHER 108 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. PIELIKUMS NOLĪGUMS par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu PREAMBULA ŠĀ NOLĪGUMA PUSES, APZINOTIES, ka saskaņā ar attiecīgajiem starptautisko tiesību aktu noteikumiem, kas atspoguļoti ANO 1982. gada Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS), visu valstu pienākums ir veikt tādus pasākumus vai sadarboties ar citām valstīm tādu pasākumu veikšanā, kādi var būt nepieciešami dzīvo jūras resursu saglabāšanai un pārvaldībai; IEDVESMOJOTIES no principiem, kas iekļauti 1992. gada Rio Deklarācijā “Par vidi un attīstību”, kā arī no vēlmes īstenot Atbildīgo zivsaimniecību rīcības kodeksu, kas pieņemts 1995. gadā FAO konferencē; UZSVEROT starptautiskās sabiedrības politisko gribu sekmēt zivsaimniecības nozares saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitātes uzlabošanu ar Nolīgumu, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem, kas pieņemts 1993. gadā FAO konferencē; ATZĪMĒJOT, ka ANO 50. Ģenerālā asambleja, saskaņā ar rezolūciju A/RES/50/24, ir pieņēmusi Nolīgumu par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas to noteikumu īstenošanu, kuri attiecas uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (“ANO Nolīgums par transzonāliem zivju krājumiem un tālu migrējošiem zivju krājumiem”); NO JAUNA APSTIPRINOT saistības, kas noteiktas 1992. gada La Jolla nolīgumā un 1995. gada Panamas deklarācijā; AKCENTĒJOT mērķus, ar kuriem likvidē delfīnu mirstību tunzivju zvejā ar riņķvadiem Klusā okeāna austrumdaļā un ar kuriem meklē ekoloģiski drošus līdzekļus, kā zvejot lielās dzeltenspuru tunzivis, saudzējot delfīnus; ŅEMOT VĒRĀ tunzivju zvejniecības kā pārtikas un ienākumu avota nozīmi pušu iedzīvotājiem, kā arī to, ka ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem jāpievērš uzmanība minētajām vajadzībām un jāņem vērā minēto pasākumu ekonomiskā un sociālā ietekme; ATZĪSTOT delfīnu mirstības kraso samazināšanos, kas panākta ar La Jolla nolīguma palīdzību; BŪDAMAS PĀRLIECINĀTAS, ka zinātniskie dati rāda to, ka zvejas metode tunzivju tveršanai kopā ar delfīniem atbilstoši noteikumiem un procedūrām, kas izveidotas saskaņā ar La Jolla nolīgumu un atspoguļotas Panamas deklarācijā, ir nodrošinājusi efektīvu delfīnu aizsardzības metodi un racionālu tunzivju resursu izmantošanu Klusā okeāna austrumdaļā; NO JAUNA APSTIPRINOT, ka daudzpusēja sadarbība ir visefektīvākais veids, kā sasniegt dzīvo jūras resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas mērķus; 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 109 APŅĒMUŠĀS nodrošināt tunzivju krājumu ilgtermiņa saglabāšanu Klusā okeāna austrumdaļā un pakāpeniski samazināt delfīnu mirstību Klusā okeāna austrumdaļas tunzivju zvejā līdz līmenim, kas tuvojas nullei; izvairīties no tunzivju mazuļu nejaušas nozvejas un izbrāķēšanas, kā arī blakussugu nejaušas nozvejas, to ierobežot un pēc iespējas samazināt, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā, IR VIENOJUŠĀS PAR SEKOJOŠO. I pants Definīcijas II pants Mērķi Šajā nolīgumā Nolīguma mērķi ir šādi: 1. “tunzivs” ir tunzivjveidīgo zivju suga (Scombroidei) (Klawe, 1980), izņemot makreļu dzimtas zivis; 2. “delfīni” ir delfīnu dzimtas suga, kas ir saistīti ar dzeltenspuru tunzivju zveju Nolīguma darbības zonā; 3. “kuģis” ir kuģis, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis; 1. pakāpeniski līdz līmenim, kas tuvojas nullei, samazināt delfīnu mirstību tunzivju zvejā ar riņķvadu Nolīguma darbības zonā, nosakot gada limitus; 2. ar mērķi likvidēt delfīnu mirstību šajā zvejā meklēt ekoloģiski drošus līdzekļus, kā zvejot lielās dzeltenspuru tunzivis, saudzē- jot delfīnus; 4. 5. “puses” ir valstis vai reģionālas ekonomikas integrācijas orga- nizācijas, kuras piekritušas uzņemties saistības, ko uzliek šis nolīgums, un attiecībā uz kurām ir spēkā šis nolīgums; “reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija” ir reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kuras pārziņā tās dalīb- valstis ir nodevušas šajā nolīgumā iekļautos jautājumus, tostarp pilnvarojumu pieņemt lēmumus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm, attiecībā uz minētajiem jautājumiem; 6. “IATTC” ir Amerikas Tropisko tunzivju komisija; 7. “La Jolla nolīgums” ir tiesību akts, kas pieņemts starpvaldību sanāksmē, kura notika 1992. gada jūnijā; 8. “Starptautiskā delfīnu saudzēšanas programma” ir starptau- tiska programma, kas izveidota saskaņā ar šo nolīgumu, pamatojoties uz La Jolla nolīgumu, kurš noformēts, pārveidots un uzlabots saskaņā ar Panamas deklarāciju; 9. “Novērošanas programma uz klāja” ir programma, kas defi- nēta II pielikumā; 3. nodrošināt tunzivju krājumu, kā arī ar šo zveju saistīto dzīvo jūras resursu ilgtermiņa saglabāšanu Nolīguma darbības zonā, īpašu ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā, akcentu liekot uz to, izvairītos no tunzivju mazuļu un blakussugu piezvejas un izbrāķēšanas, to ierobe- žotu un pēc iespējas samazinātu. inter alia, lai, III pants Nolīguma piemērošanas zona Šā nolīguma piemērošanas zona (“Nolīguma darbības zona”) ir noteikta I pielikumā. IV pants Vispārīgi pasākumi 10. “Panamas deklarācija” ir deklarācija, kas parakstīta Panamā, Panamas Republikā, 1995. gada 4. oktobrī; IATTC struktūrā puses veic sekojošo: 11. “direktors” ir IATTC pētījumu programmas direktors. 1. pasākumus, lai nodrošinātu ekosistēmu saglabāšanu, kā arī saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, lai nodrošinātu tun- zivju krājumu un citu dzīvo jūras resursu krājumu ilgtermiņa 110 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. saglabāšanu saistībā ar tunzivju zveju ar riņķvadiem Nolīguma darbības zonā, pamatojoties uz vislabākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, un piemēro piesardzības metodi saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem FAO Atbildīgo zivsaim- niecību rīcības kodeksā un ANO Nolīgumā par transzonāliem zivju krājumiem un tālu migrējošiem zivju krājumiem. Šādus pasākumus plāno tā, lai saglabātu vai atjaunotu nozvejoto krā- jumu biomasu līdz vai virs tādiem līmeņiem, kas spēj dot mak- simālu ilgtspējīgu produktivitāti, un to mērķis ir saglabāt vai atjaunot saistīto krājumu biomasu līdz vai virs tādiem līme- ņiem, kas spēj dot maksimālu ilgtspējīgu produktivitāti; 2. pasākumus atbilstoši to kompetencēm, lai novērtētu dzelten- spuru tunzivju mazuļu un citu dzīvo jūras resursu krājumu nozveju un piezveju, kas saistīta ar tunzivju zveju ar riņķvadiem Nolīguma darbības zonā, un izstrādā pasākumus saskaņā ar VI pantu, inter alia, lai pārtrauktu, ierobežotu un samazinātu dzeltenspuru tunzivju mazuļu piezveju un blakus- sugu piezveju, kā arī lai nodrošinātu visu šo sugu ilgtermiņa saglabāšanu, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā. c) zinātniskās izpētes veicināšana un atbalstīšana ITTC struk- tūrā, lai uzlabotu zvejas rīkus, tehniku un zvejas paņēmie- nus, ieskaitot paņēmienus, ko izmanto tunzivju zvejā, kura ir saistīta ar delfīniem; d) taisnīgas sistēmas izveidošana bojāgājušo delfīnu limitu (BDL) piešķiršanai atbilstoši delfīnu mirstības maksimāla- jiem apjomiem gadā saskaņā ar III un IV pielikumu; e) pieprasīt no to attiecīgajiem kuģiem, kuriem ir noteikts BDL vai kuri citādi veic darbību Nolīguma darbības zonā, ka tie pilda VIII pielikumā izklāstītās ekspluatācijas prasī- bas; f) sistēmas izveidošana, lai uzraudzītu un pārbaudītu nozve- jotās tunzivis ar delfīnu mirstību vai smagiem bojājumiem un bez delfīnu mirstības vai smagiem bojājumiem, pama- tojoties uz IX pielikumā izklāstītajiem elementiem; V pants g) apmaiņa ar zinātniskās pētniecības datiem, ko puses pilnīgi un laicīgi savākušas saskaņā ar šo nolīgumu; Starptautiskā delfīnu saudzēšanas programma h) zinātniskās izpētes veikšana ar nolūku atrast ekoloģiski drošus līdzekļus, kā zvejot lielās dzeltenspuru tunzivis, sau- dzējot delfīnus; Saskaņā ar Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu, ievē- rojot šā nolīguma mērķus, visas puses, inter alia: 1. ierobežo kopējo delfīnu mirstību tunzivju zvejā ar riņķvadiem Nolīguma darbības zonā līdz augstākais 5 000 gadā, nosakot un īstenojot attiecīgus pasākumus, pie kuriem pieder: a) sistēmas izveidošana, kas stimulē kuģu kapteiņus samazi- nāt delfīnu mirstību, ar mērķi likvidēt delfīnu mirstību šajā zvejā; 2. nosaka mirstības maksimālos apjomus uz delfīnu krājumu gadā un novērtē šo apjomu ietekmi saskaņā ar III pielikumu; 3. pušu sanāksmē pārskata šos pasākumus. VI pants Dzīvo jūras resursu saglabāšana b) zvejas kuģu kapteiņu un apkalpes locekļu tehniskās apmā- cības un sertifikācijas sistēmas izveidošana IATTC struktūrā par zvejas rīkiem un to izmantošanu, kā arī par delfīnu glābšanas un saudzēšanas paņēmieniem; Saskaņā ar IV pantu puses apņemas IATTC struktūrā izstrādāt un īstenot pasākumus, lai nodrošinātu dzīvo jūras resursu ilgtermiņa saglabāšanu saistībā ar tunzivju zveju ar riņķvadiem Nolīguma darbības zonā, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā. Šim nolūkam puses, inter alia: 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 111 1. izstrādā un īsteno programmu tunzivju mazuļu un blakussugu piezvejas pārbaudei, uzraudzībai un samazināšanai līdz mini- mumam Nolīguma darbības zonā; 4. Pušu sanāksme notiek tad, ja ir kvorums. Kvorums ir tad, ja piedalās pušu vairākums. Šis noteikums attiecas arī uz saskaņā ar šo nolīgumu izveidotu palīgstruktūru sanāksmi. 2. cik vien iespējams izstrādā selektīvus, videi drošus un rentab- lus zvejas rīkus un paņēmienus, kā arī pieprasa to izmantoša- nu; 5. Sanāksme notiek spāņu un angļu valodās, un pušu sanāksmes dokumentus sagatavo abās šajās valodās. 3. pieprasa, ka to kuģi, kuri veic darbību Nolīguma darbības zonā, cik vien iespējams maksimāli atsvabina nejauši notver- tus jūras bruņurupučus un citas apdraudētas sugas; 4. pieprasa ITTC sākt pētījumus, lai novērtētu, vai to kuģu zvejas jauda, kas zvejo Nolīguma darbības jomā, apdraud tunzivju krājumu un citu ar šo zveju saistīto dzīvo jūras resursu sagla- bāšanu, un, ja tas tā ir, tad pārbauda iespējamos pasākumus un visos attiecīgos gadījumos iesaka tos noteikt. IX pants Lēmumu pieņemšana Visus lēmumus, ko puses pieņem sanāksmēs, kuras ir sasauktas saskaņā ar VIII pantu, pieņem, panākot konsensu. VII pants Īstenošana valsts līmenī X pants Zinātniskā padomdevēja padome Katra puse, saskaņā ar tās likumiem un procedūrām, nosaka vaja- dzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā nolīguma prasību īsteno- šanu un ievērošanu, attiecīgā gadījumā tostarp attiecīgu likumu un noteikumu pieņemšanu. Saskaņā ar La Jolla nolīgumu izveidotas Zinātniskās padomdevē- jas padomes funkcijas ir tādas, kā izklāstīts V pielikumā. Zināt- niskā padomdevēja padome ir izveidota un darbojas saskaņā ar V pielikuma noteikumiem. VIII pants Līgumslēdzēju pušu sanāksme XI pants Attiecīgo valstu zinātniskās padomdevējas komitejas 1. Puses periodiski sanāk, lai apsvērtu jautājumus saistībā ar šā nolīguma īstenošanu un lai pieņemtu visus lēmumus, kas attiecas uz to. 1. Katra puse, saskaņā ar tās likumiem un procedūrām, izveido Valsts zinātnisko padomdevēju komiteju (še turpmāk “komiteja”) ar kvalificētiem ekspertiem, kas darbojas katrs savas kompeten- ces sakarā, no valsts un privātajiem sektoriem, un no nevalstiskām organizācijām, inter alia, ieskaitot kvalificētus zinātniekus. 2. Pušu kārtējā sanāksme notiek vismaz vienreiz gadā, vislabāk reizē ar IATTC sanāksmi. 2. Komitejas funkcijas, inter alia, ir tādas, kā izklāstīts VI pieli- kumā. 3. Puses var sasaukt arī ārkārtas sanāksmi, ja to uzskata par vaja- dzīgu. Šīs sanāksmes sasauc pēc jebkuras puses pieprasījuma, ar nosacījumu, ka šādu pieprasījumu atbalsta pušu vairākums. 3. Puses nodrošina, ka, organizējot regulāras un savlaicīgas sanāksmes, komiteja sadarbojas datu un krājumu stāvokļa caur- lūkošanā, un konsultāciju uzlabošanā, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. Šādas sanāksmes notiek vismaz vienreiz gadā kopā ar pušu kārtējo sanāksmi. 112 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. XII pants Starptautiskā uzraudzības komisija Starptautiskajai pārbaudes komisijas, kas izveidota saskaņā ar La Jolla nolīgumu, funkcijas ir tādas, kā izklāstīts VII pielikumā. Starptautiskā pārbaudes komisija ir veidota no un darbojas saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem. XIII pants Novērošanas programma uz klāja 2. Attiecībā uz pārkāpumiem, katra puse, ņemot vērā Starptau- tiskās pārbaudes komisijas ieteikumus, saskaņā ar tās tiesību aktiem piemēro sankcijas, kas ir pietiekami stingras, lai efektīvi nodrošinātu šā nolīguma noteikumu ievērošanu un saskaņā ar šo nolīgumu noteikto pasākumu izpildi un lai atņemtu likumpārkā- pējiem labumu, kas rodas no to nelikumīgās darbības. Smagos likumpārkāpumos pie šādām sankcijām pieder zvejas atļaujas atteikšana, apturēšana vai atsaukšana. 3. Puses ievieš stimulus kuģu kapteiņiem un apkalpei, lai uzla- botu šā nolīguma prasību un mērķu ievērošanu. Novērošanas programma uz klāja, kas izstrādāta saskaņā ar La Jolla nolīgumu, darbojas saskaņā ar II pielikumu. 4. Puses nosaka sadarbības pasākumus, lai nodrošinātu šā nolī- guma prasību ievērošanu, paļaujoties uz lēmumiem, kas ir pie- ņemti saskaņā ar La Jolla nolīgumu. XIV pants IATTC pienākumi 5. Katra puse tūlīt informē Starptautisko pārbaudes komisiju par izpildes nodrošināšanas pasākumiem, kurus tā ir veikusi saskaņā ar šo nolīgumu, un par to rezultātiem. Paredzot, ka IATTC ir būtiski pienākumi šā nolīguma īstenošanas koordinēšanā, puses, inter alia, pieprasa IATTC sniegt sekretariāta atbalstu un veikt citas tādas funkcijas, kuras ir izklāstītas Nolī- gumā vai par kurām ir vienošanās saskaņā ar šo nolīgumu. XVII pants Pārredzamība XV pants Finansējums 1. Puses sekmē šā nolīguma īstenošanas pārredzamību, tostarp attiecīgā gadījumā ar sabiedrības līdzdalību. Puses piedalās izdevumu segšanā, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, ieviešot un iekasējot kuģu maksas, kuru apjomu nosaka puses, neierobežojot citas brīvprātīgas finanšu iemaksas. XVI pants Izpilde 2. Tādu starpvaldību organizāciju pārstāvjiem un tādu nevalstis- ku organizāciju pārstāvjiem, kuras ir saistītas ar šā nolīguma pra- sību īstenošanai būtiskiem jautājumiem, dod iespēju piedalīties pušu sanāksmēs, kuras sasauc saskaņā ar VIII pantu, attiecīgā gadījumā kā novērotājiem vai citādi saskaņā ar X pielikumā izklās- tītajām pamatnostādnēm. Šādām starpvaldību organizācijām un nevalstiskām organizācijām ir savlaicīga piekļuve būtiskai infor- mācijai, ievērojot procedūras noteikumus par piekļuvi šādai infor- mācijai, ko puses var paredzēt. 1. Katra puse attiecībā uz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem nodrošina efektīvu to pasākumu izpildi, kuri ir izklāstīti šajā nolī- gumā vai noteikti saskaņā ar to. Jo īpaši, katra puse, izmantojot, inter alia, ikgadēju sertifikācijas un pārbaudes programmu, nodro- šina, ka tās jurisdikcijā esošie kuģi atbilst: XVIII pants Konfidencialitāte a) ekspluatācijas prasībām, kas noteiktas VIII pielikumā; un b) novērošanas prasībām uz klāja, kas noteiktas II pielikumā. 1. Pušu sanāksmē izstrādā konfidencialitātes noteikumus visām struktūrām, kurām ir atļauta piekļuve informācijai saskaņā ar šo nolīgumu. 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 113 2. Neraugoties uz visiem konfidencialitātes noteikumiem, kurus var pieņemt saskaņā ar 1. punktu, jebkura persona ar piekļuvi šādai konfidenciālai informācijai var izpaust tādu informāciju sais- tībā ar tiesas procesu vai administratīvas lietas izskatīšanu, ja to pieprasa attiecīgās puses kompetenta iestāde. 2. Puses sadarbojas saskaņā ar šo nolīgumu un starptautisko tie- sību aktiem, lai atturētu kuģus, virs kuriem plīvo to valstu karogi, kuras nav puses, no tādu darbību veikšanas, kas mazina šā nolī- guma efektivitāti. Šim nolūkam puses, inter alia, pievērš vienību, kas nav šā nolīguma puses, uzmanību šādām to kuģu darbībām. XIX pants Sadarbība ar citām organizācijām vai nolīgumiem 3. Puses savstarpēji apmainās ar informāciju vai nu tieši, vai arī ar direktora starpniecību attiecībā uz to kuģu darbībām, virs kuriem plīvo to vienību karogi, kuras nav šā nolīguma puses, un kuri mazina šā nolīguma efektivitāti. Puses sadarbojas ar apakšreģionālām, reģionālām un globālām zvejniecības saglabāšanas un pārvaldības organizācijām un nolī- gumiem ar mērķi sekmēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu. XXIII pants Pielikumi XX pants Strīdu izšķiršana Pielikumi ir šā nolīguma sastāvdaļa un, ja vien skaidri nav norā- dīts citādi, atsauce uz šo nolīgumu ir arī atsauce uz attiecīgajiem tā pielikumiem. 1. Puses sadarbojas, lai nepieļautu strīdu izcelšanos. Ikviena puse var apspriesties ar vienu vai vairākām citām pusēm par jebkuru strīdu, kas saistīts ar šā nolīguma noteikumu interpretāciju vai pie- mērošanu, lai cik vien iespējams ātri panāktu visām pusēm pieņemamu atrisinājumu. XXIV pants Parakstīšana 2. Ja šādās pārrunās strīds netiek atrisināts saprātīgā laikposmā, attiecīgās puses tiklīdz iespējams apspriežas savā starpā, lai strīdu izšķirtu mierīgā ceļā, par ko tās var nolemt saskaņā ar starptautis- ko tiesību aktiem. Šis nolīgums ir pieejams parakstīšanai Vašingtonā no 1998. gada 15. maija līdz 1999. gada 14. maijam valstīm, kuru piekrastes līnija robežojas ar Nolīguma darbības zonu, un valstīm vai reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām, kuras ir IATTC locekles vai kuru kuģi zvejo tunzivis Nolīguma darbības zonā, kamēr Nolīgums ir pieejams parakstīšanai. XXI pants Valstu tiesības Nevienu šā nolīguma noteikumu nedrīkst interpretēt tā, lai iero- bežotu vai mazinātu kādas valsts suverenitāti, suverēnās tiesības vai jurisdikciju saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem, kā arī tās nostāju vai uzskatus attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar jūras tiesībām. XXV pants Ratificēšana, akceptēšana vai apstiprināšana Šis nolīgums parakstītājām ir jāratificē, jāakceptē vai jāapstiprina saskaņā ar to tiesību aktiem un procedūrām. XXII pants Vienības, kas nav šā nolīguma puses XXVI pants Pievienošanās 1. Puses mudina visas valstis un reģionālās ekonomikas integrā- cijas organizācijas, kuras minētas šā nolīguma XXIV pantā, kuras nav puses, kļūt par šā nolīguma pusēm vai pieņemt likumus un noteikumus saskaņā ar šā nolīguma prasībām. Šim nolīgumam jebkurā brīdī var pievienoties jebkura valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kas atbilst XXIV panta prasībām vai kas savādāk ir aicinātas pievienoties Nolīgumam, pamatojoties uz pušu lēmumu. 114 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. XXVII pants Stāšanās spēkā XXX pants Grozījumi 1. Šis nolīgums stājas spēkā, pie depozitāra deponējot ceturto ratifikācijas, akceptēšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu. 2. No 1. punktā minētās dienas attiecībā uz katru valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, kura atbilst XXIV panta prasībām, Nolīgums stāsies spēkā minētajai valstij pēc tās ratifikācijas, akceptēšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta deponēšanas. XXVIII pants Atrunas Šim nolīgumam nedrīkst paredzēt nekādas atrunas. XXIX pants Pagaidu piemērošana 1. Valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kas piekrīt šā nolīguma pagaidu piemērošanai, par to rakstveidā pazi- ņojot depozitāram, šo nolīgumu piemēro pagaidu kārtībā. Pagaidu piemērošana stājas spēkā no paziņojuma saņemšanas die- nas. 1. Jebkura puse var izteikt priekšlikumu par šā nolīguma grozī- jumu, vismaz 60 dienas pirms pušu sanāksmes, iesniedzot depo- zitāram ierosinātā grozījuma tekstu. Depozitārs nodrošina visas pārējās puses ar šā teksta kopiju. 2. Šā nolīguma grozījumi, kurus pieņem pušu sanāksmē, panā- kot konsensu, stājas spēkā dienā, kad visas puses ir deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus depo- zitāram. 3. Ja vien puses nenolemj citādi, šā nolīguma pielikumus var gro- zīt, panākot konsensu, jebkurā pušu sanāksmē. Ja vien nav panākta citāda vienošanās, pielikuma grozījumi stājas spēkā visām pusēm pēc to pieņemšanas. XXXI pants Izstāšanās Jebkura puse jebkurā brīdī, kad ir pagājuši 12 mēneši no dienas, kad šis nolīgums attiecībā uz minēto pusi stājas spēkā, var izstā- ties, sniedzot depozitāram rakstisku paziņojumu par izstāšanos. Depozitārs par izstāšanos informē pārējās puses 30 dienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas. Sešus mēnešus pēc šāda pazi- ņojuma saņemšanas izstāšanās stājas spēkā. XXXII pants Depozitārs 2. Valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija izbeidz pagaidu piemērošanu tad, kad šis nolīgums attiecībā uz minēto valsti vai reģionālo ekonomikas integrācijas organizāciju stājas spēkā, vai arī tad, kad minētā valsts vai reģionālā ekonomi- kas integrācijas organizācija depozitāram rakstveidā paziņo par nodomu izbeigt pagaidu piemērošanu. Šā nolīguma sākotnējos tekstus deponē Amerikas Savienoto Val- stu valdībai, kura nosūta apliecinātas to kopijas Nolīguma parak- stītājām un pusēm, kā arī ANO ģenerālsekretāram reģistrēšanai un publicēšanai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu. TO APLIECINOT, apakšā parakstījušies pilnvarotie, kurus ir attiecīgi pilnvarojušas viņu attiecīgās valdības, ir parakstījuši šo nolīgumu. Vašingtonā, 1998. gada piecpadsmitajā maijā, angļu un spāņu valodās, abiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem. 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 115 I PIELIKUMS NOLĪGUMA DARBĪBAS ZONA Nolīguma darbības zona iekļauj Klusā okeāna apgabalu, ko ierobežo Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Dienvidamerikas piekrastes līnija un šādas līnijas: a) 40°Z platuma paralēle no Ziemeļamerikas krasta līdz punktam, kur tā krustojas ar 150°R garuma meridiānu; b) 150°R garuma meridiāns līdz punktam, kur tas krustojas ar 40°D platuma paralēli; c) 40°D platuma paralēle līdz punktam, kur tā krustojas ar Dienvidamerikas krastu. 116 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. II PIELIKUMS NOVĒROŠANAS PROGRAMMA UZ KLĀJA 1. 2. Puses uztur novērošanas programmu uz klāja saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem. Kā šīs programmas sastāvdaļu katra puse var uzturēt arī pati savu valsts novērošanas programmu saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem. Katra puse pieprasa, ka uz tās kuģiem, kuru kravnesība pārsniedz 363 tonnas (400 īsās tonnas) un kuri veic darbību Nolīguma darbības zonā, ir novērotājs katru reizi, kad tie dodas zvejā Nolīguma darbības zonā. Vismaz 50 % novērotāju uz katras puses kuģiem ir IATTC novērotāji; pārējie novērotāji var būt no puses valsts novērošanas programmas, pamatojoties uz šajā pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, kā arī visiem citiem kritērijiem, kas izveidoti pušu sanāksmē. 3. Visiem novērotājiem: a) jābūt beigušiem tehnisko apmācību, ko prasa pušu izstrādātās pamatnostādnes; b) jābūt kādas puses pilsoņiem vai IATTC zinātniskā personāla locekļiem; c) jābūt spējīgiem veikt pienākumus, kuri izklāstīti šā pielikuma 4. punktā; d) jābūt iekļautiem novērotāju sarakstā, par ko gādā IATTC vai — ja viņi ir iekļauti valsts novērošanas programmā — par ko gādā puse, kura uztur šādu programmu. 4. Novērotāju pienākumi, inter alia, ir: a) vākt visu attiecīgo informāciju, kas ir vajadzīga šā nolīguma īstenošanai, par tāda kuģa zvejas darbībām, uz kura ir norīkots novērotājs; b) tāda kuģa kapteinim, uz kura ir norīkots novērotājs, darīt zināmus visus pasākumus, kurus puses ieviesušas saskaņā ar šo nolīgumu; c) tāda kuģa kapteinim, uz kura ir norīkots novērotājs, darīt zināmu minētā kuģa reģistrēto delfīnu mirstību; d) sagatavot ziņojumus par informāciju, kas savākta saskaņā ar šo punktu, un nodrošināt kuģa kapteini ar iespēju iekļaut šādos ziņojumos visu informāciju, ko kapteinis var uzskatīt par būtisku; e) sniegt šādus ziņojums attiecīgās valsts programmas direktoram, lai tos izmantotu saskaņā ar šā nolīguma VII pielikuma 1. punktu; f) veikt citas tādas funkcijas, par kādām vienojas puses. 5. Novērotāji: a) izņemot, ja jāievēro šā pielikuma 4. punkta d) un e) apakšpunkta prasības, visu informāciju attiecībā uz kuģu un kuģu īpašnieku zvejas darbībām uzskata par konfidenciālu un rakstveidā akceptē šo prasību kā nosacījumu iecelšanai par novērotāju; b) pilda tās puses likumos un noteikumos paredzētās prasības, kuras jurisdikcijā atrodas kuģis, uz kura ir norīkots novērotājs, ciktāl šādas prasības nav nesaderīgas ar šā pielikuma noteikumiem; c) atturas no licenču vai citas dokumentācijas, kas ir saistīta ar kuģa zvejas darbībām, izdošanas vai apstiprināšanas, izņemot gadījumos, kad to akceptē puses; 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 117 d) respektē hierarhiju un vispārējas uzvedības normas, kas attiecas uz visu kuģa personālsastāvu, ar nosacījumu, ka šādas normas nekavē šajā pielikumā aprakstīto novērotāju pienākumu un šā pielikuma 6. punktā izklāstīto kuģa personāla saistību pildīšanu. 6. Pušu un kuģu kapteiņu pienākumos attiecībā uz novērotājiem, inter alia, ietilpst šādi: a) novērotājiem ir pieeja kuģa personālam un VIII pielikumā norādītajiem rīkiem un tehnikai; b) pēc pieprasījuma novērotājiem ir pieeja arī še turpmāk minētajām ierīcēm, ja tās atrodas uz kuģa, uz kura tās ir norīkotas, lai atvieglotu viņu pienākumu veikšanu, kuri izklāstīti 4. punktā: i) satelītnavigācijas iekārtas; ii) radara displeja ekrāni, kad tos izmanto; iii) jaudīgi binokļi, tostarp delfīnu medīšanas un ielenkšanas laikā, lai atvieglotu identificēšanu, izņemot, kad tos izmanto kuģa personāls; iv) elektroniskie saziņas līdzekļi; c) novērotājiem ir piekļuve kuģa darba klājam tīklu un zivju atgūšanas laikā un visiem dzīviem vai mirušiem dzīvnieku paraugiem, kurus paņem uz kuģa klāja noenkurošanas laikā, lai savāktu bioloģiskos paraugus saskaņā ar Novērošanas programmu uz klāja vai citādi — kā to pieprasa kompetentas valsts varas iestādes kā valsts novērošanas programmas sastāvdaļu; d) novērotājiem nodrošina izmitināšanu, tostarp apmešanās vietu, pārtiku un adekvātas sanitārās labierīcības, kas ir tādas pašas kā apkalpei; e) novērotājus nodrošina ar atbilstošu vietu uz komandtilta vai stūresmājā lietvedības kārtošanai, kā arī ar vietu uz kuģa klāja, kas ir atbilstoša novērotāja pienākumu veikšanai; f) puses nodrošina, ka kapteiņi, apkalpes locekļi un kuģa īpašnieki netraucē, neiebiedē, nekavē, neietekmē novērotāju viņa vai viņas pienākumu pildīšanā, kā arī neuzpērk vai nemēģina uzpirkt viņu. 7. Puses a) nodrošina, ka visi novērotāji no to attiecīgās valsts programmas iegūst informāciju tādā pašā veidā, kā to prasa no IATTC novērotājiem; b) sniedz direktoram kopijas no visiem izejas datiem, kurus savākuši novērotāji no to attiecīgās valsts programmas, un to dara savlaicīgi pēc atgriešanās no zvejas, kuras laikā šie dati ir savākti, līdz ar kopsavilkumiem un ziņojumiem, kuri ir pielīdzināmi tiem, ko sniedz IATTC novērotāji. 8. 9. Savlaicīgi pēc katra zvejas brauciena, kurā piedalās ITTC novērotājs, visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām atbilstošā veidā direktoram pieprasa sniegt kopijas pusei, kā jurisdikcijā kuģis ir zvejojis, no visiem izejas datiem, kopsavilkumiem un ziņojumiem, kuri attiecas uz šo braucienu. Neatkarīgi no citiem šā pielikuma noteikumiem, ja direktors nolemj, ka nav praktiski iecelt novērotāju no Novērošanas programmas uz klāja, kuģis, kas atrodas puses jurisdikcijā un kas zvejo Nolīguma darbības zonā, bet nemedī delfīnus, var izmantot apmācītu novērotāju no kādas citas starptautiskas programmas, ja šādu programmu apstiprina puses, lai savāktu attiecīgu informāciju Novērošanas programmai uz klāja un lai direktoram apliecinātu, ka šāds kuģis nemedī delfīnus. 118 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. 10. Novērotājus no Novērošanas programmas uz klāja pēc direktora ieskatiem var norīkot uz kuģiem, kuri nepieder līgumslēdzējām valstīm, ar nosacījumu, ka kuģis atbilst un kuģa kapteinis ievēro šā pielikuma prasības un visas citas piemērojamās šā nolīguma prasības. Pieprasa direktoram savlaicīgi informēt puses par jebkuru šādu norīkošanu. 11. Iemaksas. a) Puses ievieš ikgadējās kuģu iemaksas apjomu, lai segtu Novērošanas programmas uz klāja izmaksas. Iemaksas aprēķina, pamatojoties uz katra kuģa kravnesību vai kādu citu standartu, ko precizē puses. b) Laikā, kad puse iesniedz direktoram kuģu sarakstu saskaņā ar IV pielikumu šim nolīgumam, tā iesniedz arī saskaņā ar 11. punkta a) apakšpunktu ieviesto iemaksu maksājumu ASV dolāros, norādot par kuriem kuģiem maksājumu veic. c) Nevienu novērotāju nenorīko uz kuģa, par kuru nav samaksātas iemaksas, kā to prasa saskaņā ar šā pielikuma 11. panta b) punktu. 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 119 III PIELIKUMS MIRSTĪBAS MAKSIMĀLAIS APJOMS UZ DELFĪNU KRĀJUMU GADĀ 1. Sanāksmē, ko sasauc saskaņā ar šā nolīguma VIII pantu, puses nosaka mirstības maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā katram delfīnu krājumam, ko pušu sanāksme nosaka, pamatojoties uz vislabākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, robežās no 0,2 % līdz 0,1 % no minimālā paredzamā krājuma (Nmin), kuru aprēķinājis ASV Nacionālais jūras zvejniecības dienests, vai pēc līdzvērtīga aprēķina standarta, kādu var izstrādāt vai ieteikt Zinātniskā padomdevēja padome, bet kopējā gada delfīnu mirstība nekādā ziņā nepārsniedz 5 000 saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. 2001. gadā un pēc tam mirstības maksimālais apjoms uz delfīnu krājumu ir 0,1 % no minimālā paredzamā krājuma (Nmin). 2. 1998. gadā vai tiklīdz iespējams pēc tam puses veic zinātnisko analīzi un novērtējumu attiecībā uz tuvošanos 2001. gada mērķim, kā arī pēc vajadzības pārdomā ieteikumus. Līdz 2001. gadam, ja kādā delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,2 % no Nmin, attiecīgajā gadā pārtrauc visas zvejas darbības attiecībā uz minēto krājumu un jebkuru jauktu baru, kurā ir delfīni no minētā krājuma. No 2001. gada, ja gādā delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,1 % no Nmin, attiecīgajā gadā pārtrauc visas zvejas darbības attiecībā uz minēto krājumu un jebkuru jauktu baru, kurā ir delfīni no minētā krājuma. Ja vai nu garenpurna delfīnu krājumā (austrumu), vai arī plankumaino delfīnu krājumā (ziemeļaustrumu) mirstība gadā pārsniedz 0,1 % no Nmin, puses veic zinātnisko analīzi un novērtēšanu, un pārdomā turpmākos ieteikumus. 3. 4. 5. Šā nolīguma vajadzībām puses izmanto absolūtā krājuma kārtējo aprēķinu Klusā okeāna austrumdaļas delfīnu krājumiem, ko Veids (Wade) un Džerodete (Gerrodette) 1992. gadā ir uzrādījuši Starptautiskajai vaļu medību komisijai, pamatojoties uz ASV Nacionālā jūras zvejniecības dienesta zinātniskās izpētes kuģu datiem laikposmam no 1986. līdz 1990. gadam, līdz puses vienojas par atjauninātu skaitļu kopu. Šādus atjauninātus skaitļus varētu iegūt, analizējot turpmākos pētījumu reisos iegūtos datus un krājumu rādītājus, un citus no pusēm, IATTC un citām zinātniskajām organizācijām iegūtus attiecīgus zinātniskos datus. Puses izveido sistēmu, pamatojoties uz reālā laika novērošanas ziņojumiem, lai nodrošinātu mirstības maksimālā apjoma uz delfīnu krājumu gadā efektīvu īstenošanu un ievērošanu. Sešu mēnešu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas puses izveido sistēmu, saskaņā ar kuru katram krājumam nosaka mirstības maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā nākamajam gadam un turpmākajiem gadiem. Šajā sistēmā paredz šā pielikuma 1. punktā minēto mirstības limitu sadalījumu to pušu kuģiem, kuri var pretendēt uz delfīnu mirstības limitiem saskaņā ar IV pielikumu. Izstrādājot šo sistēmu, puses apsver vislabākos pieejamos zinātniskos datus par attiecīgo krājumu izplatību un lielumu, kā arī par citiem mainīgajiem, kurus puses nosaka kādā no turpmākajām sanāksmēm. 120 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. IV PIELIKUMS BOJĀGĀJUŠO DELFĪNU LIMITI (BDL) I. BDL PIEŠĶIRŠANA 1. Visas puses līdz katra gada 1. oktobrim ar direktora starpniecību iesniedz pušu sanāksmē to jurisdikcijā esošo kuģu sarakstu, kuru kravnesība pārsniedz 363 tonnas (400 īsās tonnas), kuri ir pieprasījuši BDL par visu nākamo gadu, norādot citus kuģus, kuri nākamajā gadā, iespējams, veiks darbību Nolīguma darbības zonā, un to kuģu sarakstu, kuri ir pieprasījuši BDL par nākamā gada otro pusgadu. 2. Starptautiskā pārbaudes komisija līdz katra gada 1. novembrim vai, ja tā piekrīt, vēlāk pušu sanāksmē uzrāda kvalificētu pretendentu kuģu sarakstu, kuri ir tiesīgi saņemt BDL. Šā nolīguma vajadzībām kuģi uzskata par kvalificētu, ja: a) attiecīgās valsts varas iestādes ir apliecinājušas, ka tam ir visi delfīnu aizsardzības rīki un tehnika, kas minēta kā nepieciešama VIII pielikumā; b) tā kapteinis un apkalpes locekļi ir saņēmuši apstiprinātu apmācību par delfīnu atsvabināšanas un glābšanas paņēmieniem, kuri ir pielīdzināmi pušu sanāksmē noteiktam standartam; c) tā kravnesība pārsniedz 363 tonnas (400 īsās tonnas); d) tam ir kapteinis, ko, pamatojoties uz viņa vai viņas līdzšinējā snieguma raksturojumu, uzskata par kvalificētu; e) kuģi neuzskata par diskvalificētu saskaņā ar šā pielikuma II iedaļu. 3. Kuģi neuzskata par kvalificētu saskaņā ar 2. punktu, ja pieprasījuma dienā saskaņā ar šā pielikuma 1. punktu kuģis veic darbību tādas puses jurisdikcijā, kuras piemērojamie likumi un noteikumi aizliedz kuģiem tās jurisdikcijā zvejot tunzivis kopā ar delfīniem; kā arī BDL nepiešķir nevienai pusei, lai nodrošinātu zvejas atļaujas Nolīguma darbības zonā kuģiem, virs kuriem plīvo citas tādas valsts karogs, kuras piemērojamie likumi un regulas aizliedz kuģiem tās jurisdikcijā zvejot tunzivis kopā ar delfīniem. 4. Lai aprēķinātu atsevišķu kuģu vidējo BDL (VBDL), izmanto 98 % vai kādu citu nerezervētu daļu, ko puses var noteikt, no vispārējā bojāgājušo delfīnu limita attiecībā uz zvejniecību (5 000 vai cita zemāka robeža, ko puses var noteikt), un sadala to pušu starpā nākamajam gadam, kā izklāstīts šīs iedaļas 5. punktā. 5. VBDL aprēķina, zvejniecībai paredzēto vispārējā BDL nerezervēto daļu, kas noteikta saskaņā ar 4. punktu, dalot ar to kvalificēto kuģu kopskaitu, kuri pieprasa BDL visam gadam. BDL sadalījumu pušu starpā nosaka, reizinot VBDL ar to kvalificēto kuģu skaitu, kas pieprasa BDL visam gadam un kas veic darbību katras puses jurisdikcijā. 6. Atlikušos 2 % vai citu daļu, ko puses var noteikt no zvejniecībai paredzētā vispārējā BDL, saglabā kā atsevišķu rezerves BDL sadalījumu (RDS), ko pārvalda pēc direktora ieskatiem. Jebkura puse var pieprasīt, ka direktors piešķir BDL no tāda RDS tiem kuģiem, kuri zvejo tās jurisdikcijā un kuri parasti nezvejo tunzivis Nolīguma darbības zonā, bet kuri laiku pa laikam var vēlēties piedalīties zvejā Nolīguma darbības jomā uz ierobežotiem principiem, ar nosacījumu, ka šādi kuģi, to kapteiņi un apkalpes locekļi atbilst šā nolīguma VIII pielikumā izklāstītajām ekspluatācijas un apmācības prasībām un ka tiek ievērotas šīs iedaļas 2. un 3. punktā izklāstītās prasības. Jebkuru nejaušu mirstību, ko izraisa kuģi, kuri veic darbību Nolīguma darbības zonā kādas puses jurisdikcijā, kura nav pieprasījusi BDL tās flotei, arī atrēķina no minētā RDS. 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 121 7. BDL nepiešķir kuģim, attiecībā uz kuru puses ir noteikušas, ka tas ir saistīts ar daudziem pārkāpumiem, ko apstiprina tas, ka puse, kuras jurisdikcijā kuģis veic darbību, ir pieņēmusi mērus pret šādu kuģi, kas mazina Starptautiskās delfīnu saudzēšanas programmas efektivitāti. 8. Atsevišķās valstis ar kvalificētiem kuģiem, kuri zvejos tunzivis kopā ar delfīniem, atbildīgi rīkojas ar to BDL, ar nosacījumu, ka nevienam kuģim piešķirtais kopējais gada BDL nepārsniedz BDL, ko Starptautiskā pārbaudes komisija noteikusi 1997. gadam un kas ir fiksēts 1997. gada 19. un 20. februārī notikušās Starptautiskās pārbaudes komisijas 14. sanāksmes protokolā saskaņā ar La Jolla nolīgumu. Neviena puse tās kvalificētajiem kuģiem kopā nepiešķir lielāku BDL apjomu, nekā šādai pusei ir iedalīts saskaņā ar šā pielikuma I un III iedaļu. Nekāda sākotnējā BDL sadalījuma rezultātā neviens kuģis nedrīkst saņemt BDL, kas pārsniedz VBDL, ja vien tā veikums delfīnu mirstības samazināšanā, ko Starptautiskā pārbaudes komisija novērtē, pamatojoties uz datiem par iepriekšējiem diviem gadiem, nav labāks nekā starptautiskās flotes veikums kopā. Nekāda sākotnējā BDL sadalījuma rezultātā neviens kuģis nedrīkst saņemt BDL, kas pārsniedz VBDL, ja iepriekšējā gadā tam ir bijuši šā pielikuma III iedaļas 4. punktā precizētie tiesībpārkāpumi, ievērojot saskaņā ar minēto punktu izveidotos nosacījumus. 9. Ja kādas puses flotes izraisīta kopējā mirstība sasniedz vai pārsniedz kopējo BDL, kas tai iedalīts saskaņā ar šo pielikumu, visi kuģi, kas veic darbību minētās puses jurisdikcijā pārtrauc tunzivju zveju kopā ar delfīniem. 10. Katra puse vēlākais līdz katra gada 1. februārim paziņo direktoram par tai iedalītā BDL sākotnējo sadalījumu tās flotei. Neviens kuģis nedrīkst sākt zvejot tunzivis kopā ar delfīniem, iekams direktors nav saņēmis šādu paziņojumu. II. BDL IZLIETOJUMS 1. Katrs kuģis, kuram piešķirts BDL visam gadam un kurš nemedī delfīnus līdz minētā gada 1. aprīlim vai kuram ir piešķirts BDL otrajam pusgadam un kurš nemedī delfīnus līdz minētā gada 31. decembrim, vai kuram no RDS ir piešķirts BDL vienam zvejas braucienam un kurš nemedī delfīnus minētā brauciena laikā, ja vien tas nav noticis nepārvaramas varas vai ārkārtīgu apstākļu rezultātā, ko apstiprina Starptautiskā pārbaudes komisija, zaudē savu BDL un nedrīkst medīt delfīnus atlikušo laiku līdz minētā gada beigām. Visiem tādiem kuģiem, kuri zaudē to BDL divas reizes pēc kārtas, nav tiesības saņemt BDL nākamajam gadam. 2. Sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Starptautiskā pārbaudes komisija sadarbībā ar IATTC zinātnisko personālu izstrādā un iesaka izmantot sistēmu, saskaņā ar kuru novērtē BDL izlietojumu, lai atturētu no nepamatotām prasībām piešķirt BDL. Šādu ieteicamu sistēmu dara zināmu apsvēršanai pušu sanāksmē. III. ZAUDĒTU VAI NEIZLIETOTU BDL IZMANTOŠANA 1. Pēc katra gada 1. aprīļa visus BDL, kurus direktors nosaka par tādiem, ko neizlieto saskaņā ar II iedaļu, vai kuri ir citādi zaudēti, pārdala pusēm saskaņā ar šo iedaļu. 2. Katru gadu aprīļa pirmajā darbdienā BDL visam gadam, kas piešķirti tiem kuģiem, kuri nav tos izlietojuši saskaņā ar II iedaļu vai kuri tos ir citādi zaudējuši, direktors atkārtoti sadala starp pusēm atbilstoši formulai, kas izveidota saskaņā ar I iedaļas 5. punktu, bet vispirms koriģējot šādu formulu, kā izklāstīts a), b) un c) apakšpunktā. Atsevišķās puses šādus papildu BDL var pārdalīt starp kvalificētiem kuģiem šādas puses jurisdikcijā, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kuri izklāstīti šīs iedaļas 3. , 4. , 5. , 6. un 7. punktā. 122 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. a) Veicot pārdali, neņem vērā visus kuģus, kuri ir zaudējuši BDL vai BDL ir citādi tiem konfiscēti saskaņā ar šo punktu, un visus kuģus, kuri pieprasa BDL otrajam pusgadam pēc I iedaļas 1. punktā paredzētā termiņa. b) Pirms nosaka BDL apjomu, kas pieejams pārdalei saskaņā ar šo iedaļu, izdara korekciju, atskaitot no šāda apjoma novēroto bojāgājušo delfīnu skaitu, kuru mirstību ir izraisījuši tie kuģi, kuri ir zaudējuši to BDL saskaņā ar II iedaļas 1. punktu. c) Pirms nosaka BDL apjomu, kas pieejams pārdalei saskaņā ar šo iedaļu, direktors atskaita vienu trešdaļu no VBDL, ko aprēķina saskaņā I iedaļas 5. punktu piešķiršanai katram kuģim, kurš pieprasa BDL otrajam pusgadam pirms termiņa, kas noteikts saskaņā ar I iedaļas 1. punktu. Šādus BDL otrajam pusgadam direktors piešķir pusēm proporcionāli, pamatojoties uz attiecīgo pušu jurisdikciju pār kuģiem, uz kuriem attiecas šis apakšpunkts. BDL otrajam pusgadam, ko šādiem kuģiem piešķīrušas puses, kuru jurisdikcijā tie veic darbību, nepārsniedz vienu trešdaļu no VBDL, ko aprēķina saskaņā ar I iedaļas 5. punktu. Šādi kuģi nedrīkst sākt delfīnu medības līdz minētā gada 1. jūlijam. 3. Jebkura puse drīkst koriģēt BDL, kas piešķirti tās kvalificētajiem kuģiem, kuri atbilst šā pielikuma I iedaļas 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai nu palielināšanas, vai arī samazināšanas nolūkā, ar nosacījumu, ka nevienam kuģim nepiešķir tādu koriģētu BDL, kas par 50 % pārsniedz tā sākotnējo BDL, ja vien tā veiksmīgas delfīnu mirstības samazināšanas rezultāti, ko novērtē Starptautiskā pārbaudes komisija, nav 60 % no starptautiskās flotes rezultātiem kopumā, ko nosaka Starptautiskā pārbaudes komisija, pamatojoties uz ziņām par iepriekšējiem gadiem. Puse, kas izdara šādu korekciju, par to paziņo direktoram vēlākais 1. maijā, un neviena šāda korekcija nav spēkā, iekams par to nav paziņots direktoram. 4. Puses nevienam kuģim nedrīkst koriģēt tā sākotnējo BDL palielināšanas nolūkā, ja Starptautiskā pārbaudes komisija ir konstatējusi un ja puse ar jurisdikciju pār kuģi apstiprina, ka minētā gada vai iepriekšējā gada laikā: a) kuģis ir zvejojis bez novērotāja; b) kuģis ir medījis delfīnus bez BDL; c) kuģis ir medījis delfīnus pēc tam, kad ir izlietots tā BDL; d) kuģis apzināti ir medījis aizliegtu delfīnu krājumu; e) kapteinis, apkalpes locekļi vai kuģa īpašnieks ir veicis kādu no šā nolīguma II pielikuma 6. punkta f) apakšpunktā aprakstītajām darbībām; f) kuģis ir veicis nelegālu tīkla noenkurošanu naktī; g) kuģis ir izmantojis sprāgstvielas kādā zvejas darbību etapā, kuras saistītas ar delfīniem. Attiecībā uz a), b), c), d), f) un g) apakšpunktā aprakstītajiem tiesībpārkāpumiem uzskatīs, ka puse ir devusi piekrišanu, ja tā neiebilst Starptautiskajai pārbaudes komisijai sešu mēnešu laikā no dienas, kad Starptautiskā pārbaudes komisija ir cēlusi iebildumus par iespējamu pārkāpumu. Attiecībā uz e) apakšpunktā aprakstīto tiesībpārkāpumu uzskatīs, ka puse ir devusi piekrišanu, ja tā neiebilst Starptautiskajai pārbaudes komisijai 12 mēnešu laikā pēc šādu iebildumu celšanas. 5. Puse nevienam kuģim nedrīkst iedalīt papildu BDL, ja vien uz tā klāja gada laikā nav visi nepieciešamie delfīnu aizsardzības rīki un tehnika; un nekādu pieaugošu iedalījumu nedrīkst veikt kuģim, kurš ir pārsniedzis tā sākotnējo BDL līdz 1. aprīlim, ja vien tas nav bijis nepārvaramas varas vai ārkārtīgu apstākļu dēļ, ko apstiprina pušu sanāksmē, apspriežoties ar Starptautisko pārbaudes komisiju. 04/4. sēj. LV 6. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 123 Jebkuram kuģim, kurš attiecīgajā gadā pārsniedz tā BDL, kas var būt koriģēts saskaņā ar šo pielikumu, šādu papildapjomu plus vēl 50 % no minētā apjoma, ja vien Starptautiskā pārbaudes komisija neiesaka citādi, nākamajos gados Starptautiskās pārbaudes komisijas norādītajā veidā atskaita no BDL, ko minētajam kuģim piešķīrusi puse, kuras jurisdikcijā kuģis veic darbību. 7. Ja kādā brīdī kuģis sasniedz vai pārsniedz tā BDL, kas var būt koriģēts saskaņā ar šo pielikumu, minētais kuģis tūlīt pārtrauc visu tunzivju zveju kopā ar delfīniem. IV. ĪSTENOŠANA 1. Puses nodrošina, ka saskaņā ar šo pielikumu izveidotās BDL sistēmas īstenošanā netiek pārsniegts mirstības maksimālais apjoms uz delfīnu krājumu gadā, kas norādīts III pielikumā. 2. Gadījumos, kuri saistīti ar neparastiem vai ārkārtīgiem apstākļiem, kuri nav paredzēti šajā pielikumā, puses pēc Starptautiskās pārbaudes komisijas ieteikuma var veikt nepieciešamos pasākumus, kas ir saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem, lai īstenotu BDL sistēmu. 3. Ja kādā attiecīgajā gadā mirstība palielinās virs apjomiem, kurus Starptautiskā pārbaudes komisija uzskata par nopietniem, Starptautiskā pārbaudes komisija iesaka pusēm sanākt sanāksmē, izskatītu un identificētu mirstības cēloņus un lai izstrādātu alternatīvas, kā vērsties pret šādiem cēloņiem. lai 124 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. V PIELIKUMS ZINĀTNISKĀ PADOMDEVĒJA PADOME 1. Puses uztur tehnisko speciālistu Zinātnisko padomdevēju padomi, kas izveidot saskaņā ar La Jolla nolīgumu, lai palīdzētu direktoram ar zinātnisko izpēti saistītos šādos jautājumos: a) pārveidot esošās riņķvada tehnoloģijas, lai samazinātu iespēju izraisīt delfīnu mirstību; b) meklēt alternatīvus lielo dzeltenspuru tunzivju zvejošanas veidus. 2. Padomes funkcijas un pienākumi ir šādi: a) sanākt vismaz vienu reizi katru gadu; b) pārskatīt IATTC plānus, priekšlikumus un pētniecības programmas, lai censtos sasniegt 1. punktā izklāstītos mērķus; c) sniegt padomu direktoram par pētniecības darba koncepciju, atvieglošanu un vadību, lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos mērķus; d) palīdzēt direktoram sameklēt finansējuma avotus, lai varētu veikt tādu zinātnisko izpēti. 3. Padomē ir augstākais 10 locekļi, no kuriem augstākais divi ir no vienas un tās pašas valsts, kurus izraugās no starptautiskajām zinātnieku aprindām, zvejas rīku ekspertiem, zvejniecības nozares un apkārtējās vides aizsargātājiem. Priekšlikumu par locekļiem izsaka direktors, pamatojoties uz viņu tehnisko pieredzi, un katram no viņiem jāsaņem pušu apstiprinājums. 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 125 VI PIELIKUMS VALSTU ZINĀTNISKĀS PADOMDEVĒJAS KOMITEJAS 1. Valstu zinātnisko padomdevēju komiteju (komiteju) funkcijas, kas noteiktas saskaņā ar šā nolīguma XI pantu, inter alia, ir šādas: a) saņemt un izskatīt attiecīgos datus, tostarp datus, ko valstu varas iestādēm iesniedz direktors; b) konsultēt to valdības un ieteikt tām pasākumus un rīcību, kas jāveic, lai saglabātu un pārvaldītu dzīvo jūras resursu krājumus Nolīguma darbības zonā; c) sniegt ieteikumus to valdībām attiecībā uz vajadzību pēc zinātniskās izpētes, tostarp zinātnisko izpēti par ekosistēmām, par klimatisko, vides un sociālekonomisko faktoru ietekmi, par zvejas ietekmi, kā arī par šajā nolīgumā aplūkotajiem pasākumiem, zvejas paņēmieniem un metodēm un zvejas rīku tehnoloģiju pētniecību, tostarp selektīvu, videi drošu un rentablu zvejas rīku un paņēmienu izstrādi un izmantošanu; kā arī šādas zinātniskās izpētes koordinēšana un sekmēšana; d) veikt zinātniskās analīzes un novērtējumus līdz 1998. gadam vai tiklīdz iespējams pēc tam attiecībā uz tuvošanos 2001. gada mērķim panākt maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā 0,1 % no Nmin, un sniegt attiecīgus ieteikumus to valdībām par šīm analīzēm un novērtējumiem, kā arī papildu novērtējumus 2001. gadā atbilstoši šā nolīguma prasībām; e) nodrošināt regulāru un savlaicīgu pilnu datu apmaiņu starp pusēm un komitejām par tunzivju saistīto sugu nozveju un piezveju, tostarp delfīnu mirstības datus, ar nolūku izstrādāt saglabāšanas un pārvaldības ieteikumus to valdībām, kā arī ieteikumus attiecībā uz izpildi un zinātnisko pētniecību, tikmēr nepārkāpjot neizpaužamo komercdatu konfidencialitāti; f) vajadzības gadījumā apspriesties ar citiem ekspertiem ar nolūku savākt cik vien iespējams daudz informācijas, kas varētu noderēt šā nolīguma mērķu sasniegšanā; g) veikt citas funkcijas, kuras to attiecīgās valdības tām var uzticēt. 2. Komiteju, tostarp to sadarbības sanāksmes, ziņojumus dara pieejamus pusēm un sabiedrībai tādā veidā, kas ir saskaņā ar visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām. 3. Direktors var sasaukt sanāksmes papildus sanāksmēm saskaņā ar XI pana 3. punktu ar mērķi sekmēt pārrunas starp komitejām. 4. Komiteju sanāksmju funkcijas ir: a) apmainīties ar informāciju; b) pārskatīt IATTC pētniecības darbu, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus; c) sniegt ieteikumus direktoram par turpmāko pētniecības programmu, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. 5. Katras puses komitejas locekļus, kuri apmeklē sanāksmi, ieceļ minētā puse. 126 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. VII PIELIKUMS STARPTAUTISKĀ PĀRBAUDES KOMISIJA 1. Atbilstoši šā nolīguma XII pantam Starptautiskajai pārbaudes komisijai ir šādas funkcijas: a) katru gadu veidot to kuģu sarakstu, kuri var pretendēt uz BDL, kā norunāts IV pielikumā; b) analizēt Starptautiskajai pārbaudes komisijai iesniegtos ziņojumus attiecībā uz visiem tunzivju zvejas braucieniem, ko veic kuģi, uz kuriem attiecas šis nolīgums; c) identificēt iespējamos tiesībpārkāpumus, pamatojoties uz iespējamo tiesībpārkāpumu sarakstu, ko apstiprina pušu sanāksmē; d) ar direktora starpniecību informēt katru pusi par iespējamiem tiesībpārkāpumiem, ko pieļāvuši kuģi, virs kuriem plīvo to karogs vai kuri veic darbību tās jurisdikcijā, un saņemt no minētās puses informāciju par veiktajiem pasākumiem; e) gādāt par atjauninātu ziņojumu par pušu veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstošu apmācību zvejas kuģu kapteiņiem, un gādāt par to zvejas kuģu kapteiņu sarakstu, kuri ievēro izveidotās snieguma prasības, ko nosaka, pamatojoties uz katras puses sniegto informāciju; f) pušu sanāksmē iesaka attiecīgos pasākumus, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, jo īpaši saistībā ar rīku, tehnikas un zvejas paņēmienu izmantošanu, ņemot vērā uzlabotus tehniskos paņēmienus, kā arī attiecīgu stimulu noteikšanu kapteiņiem un apkalpes locekļiem, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus; g) sagatavot un sagādāt pušu sanāksmē gada pārskatu par tiem flotes darbības aspektiem, kuri saistīti ar šā nolīguma īstenošanu, tostarp kopsavilkumu par identificētiem iespējamiem tiesībpārkāpumiem un pušu veiktajiem pasākumiem; h) ieteikt pusēm veidus, kā pakāpeniski samazināt delfīnu mirstību, kas saistīta ar zveju Nolīguma darbības zonā; i) veikt citas funkcijas, kuras uztic pušu sanāksme. 2. Starptautiskajā pārbaudes komisijā darbojas pušu pārstāvji (valdības locekļi), trīs pārstāvji no nevalstiskām vides organizācijām, kurām ir atzīta pieredze jautājumos attiecībā uz šo nolīgumu un kuru biroji atrodas puses teritorijā, un trīs pārstāvji no zvejniecības nozares, kuri darbojas kādas šā nolīguma puses jurisdikcijā Nolīguma darbības zonā (nevaldības locekļi). 3. Nevaldības locekļu pilnvaru laiks ir divi gadi, sākot no Starptautiskās pārbaudes komisijas pirmās sanāksmes tūlīt pēc viņu ievēlēšanas. 4. Nevaldības locekļus ievēl saskaņā ar šādu procedūru: a) līdz nevaldības locekļa termiņa paiešanai attiecīgās nevalstiskās organizācijas var iepazīstināt direktoru ar kandidatūrām 60 dienas pirms termiņa paiešanas. Katrai kandidatūrai līdzi ir dzīves apraksts (curriculum vitae). Esošos nevaldības locekļus var izvirzīt termiņa pagarinājumiem; b) kad priekšlikumi par kandidatūrām ir saņemti, direktors 10 dienu laikā tos rakstveidā pārsūta pusēm. Pusēm jānosūta to balsojumi direktoram 20 dienu pēc tam, kad direktors ir pārsūtījis priekšlikumus. Šajā ievēlēšanā no katra nevalstisko organizāciju sektora ievēl trīs kandidātus, kuri saņem visvairāk balsu; kandidātu, kurš 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 127 saņem ceturto vislielāko balsu skaitu, ieceļ par locekļa aizstājēju. Ja ir vienāds balsu skaits, tad direktoram jālūdz pusēm balsot no jauna, lai noteiktu locekli un locekļa aizstājēju; c) ja ir galīgi atbrīvojusies nevaldības locekļa amata vieta, tāpēc ka šis loceklis ir nomiris, atkāpies no amata vai nav piedalījies trīs secīgās Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmēs, viņa aizstājējs ieņem šo vietu uz minētā amata atlikušo pilnvaru laiku. Kandidātu, kurš saņem piekto lielāko balsu skaitu a) un b) apakšpunktā minētajās vēlēšanās, ieceļ par locekļa aizstājēju. Ja rodas papildu vakances, direktors informē attiecīgās nevalstiskās organizācijas, ka jaunus kandidātus var pieteikt vēlēšanām, kas ir saskaņā ar a) un b) apakšpunktā aprakstītajām; d) katrs locekļa aizstājējs var apmeklēt Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmi, bet viņam/viņai nevar dot vārdu, ja tajā piedalās viņa/viņas attiecīgā sektora locekļi. 5. Starptautiskā pārbaudes komisija sanāk vismaz trīs sanāksmēs gadā, no kurām vienu vajadzētu rīkot reizē ar pušu kārtējo sanāksmi. 6. Starptautiskā pārbaudes sanāksme var sasaukt papildu sanāksmes pēc vismaz divu pušu pieprasījuma, ar nosacījumu, ka šo pieprasījumu atbalsta pušu vairākums. 7. Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmes vada priekšsēdētājs, kuru katras sanāksmes sākumā ievēl valdības locekļi un kurš lemj par kārtības jautājumiem. Visiem locekļiem ir tiesības lūgt jebkuru priekšsēdētāja lēmumu pieņemt tā, kā norādīts šā pielikuma 9. punktā. 8. Sanāksmes notiek spāņu un angļu valodās, un arī Starptautiskās pārbaudes komisijas dokumentus sagatavo abās valodās. 9. Lēmumus Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmēs pieņem, panākot valdības locekļu konsensu. 10. Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmju apmeklētībai piemēro šādus kritērijus: a) personu skaits, ko puse var iekļaut tās delegācijā uz Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmi, nav ierobežots; b) jebkuru IATTC dalībvalsti vai šā nolīguma parakstītāju var pārstāvēt novērotājs; c) jebkuru valsti, kas nav IATTC dalībvalsts, un jebkuru valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, kas nav šā nolīguma parakstītāja, var pārstāvēt novērotājs, iepriekš nosūtot paziņojumu Starptautiskās pārbaudes komisijas valdības locekļiem, ja vien kāds Starptautiskās pārbaudes komisijas valdības loceklis rakstveidā neiebilst; d) direktors var uzaicināt starpvaldību organizāciju pārstāvjus kā novērotājus, iepriekš nosūtot paziņojumu Starptautiskās pārbaudes komisijas locekļiem, ja vien kāds Starptautiskās pārbaudes komisijas valdības loceklis rakstveidā neiebilst; e) visos c) un d) apakšpunktā minētajos gadījumos direktors neatklāj tādas puses identitāti, kura iebilst; f) katram novērotājam ir tikai divi delegāti, bet var būt arī vairāki, ja divas trešdaļas Starptautiskās pārbaudes komisijas valdības locekļi to atbalsta. 11. Steidzamības gadījumos, neskarot šā pielikuma 9. punkta noteikumus, Starptautiskā pārbaudes komisija var pieņemt lēmumus ar valdības locekļu balsojumu sarakstes veidā saskaņā ar šādām procedūrām: a) priekšlikumu nosūta visiem Starptautiskās pārbaudes komisijas locekļiem rakstveidā kopā ar visu attiecīgo dokumentāciju vismaz 14 dienas līdz rezolūcijas, rīcības vai pasākuma iecerētajai piemērošanas dienai; balsis pārsūta direktoram vēlākais septiņas dienas līdz iecerētajai piemērošanas dienai; 128 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. b) priekšlikumu uzskata par steidzamu, ja vien vienkāršais vairākums valdības locekļu tam rakstveidā neiebilst; priekšlikumu pieņem, ja vien kāds valdības loceklis tam rakstveidā neiebilst; c) direktors izplata priekšlikumu, kā arī pavaddokumentus, saņem un saskaita balsis, kā arī informē Starptautiskās pārbaudes komisijas locekļus par balsojuma rezultātiem, tiklīdz balsošana ir beigusies. 12. Direktors veiks sekretāra funkcijas, kurās ietilpst: a) palīdzība Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmju sasaukšanā un organizēšanā; b) Starptautiskās pārbaudes komisijas pieprasītās informācijas uzrādīšana attiecībā uz tās funkciju un pienākumu veikšanu, tostarp novērotāja Starptautiskās pārbaudes komisijas formulārus un lauku datu formulārus ar informāciju par kuģu darbību, delfīnu mirstību un delfīnu aizsardzības rīku un tehnikas esamību, stāvokli un izmantošanu; c) visu sanāksmju protokolu un ar Starptautiskās pārbaudes komisijas pasākumiem saistīto īpašo ziņojumu projektu un dokumentu sagatavošana; d) ieteikumu un informāciju par pušu jurisdikcijā esošo kuģu iespējamiem tiesībpārkāpumiem, kurus Starptautiskās pārbaudes komisija ir konstatējusi, sniegšana attiecīgajai pusei tās apsvēršanai; e) no pusēm saņemtās informācijas par pieņemtajiem mēriem attiecībā uz iespējamiem tiesībpārkāpumiem, kurus ir konstatējusi Starptautiskā pārbaudes komisija, izsūtīšana Starptautiskajai pārbaudes komisijai; f) Starptautiskās pārbaudes komisijas gada pārskata publicēšana, un tā darīšana pieejamu sabiedrībai saskaņā ar pušu sanāksmē dotajiem norādījumiem; g) no pusēm saņemtas informācijas, kas minēta šā pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā, uzrādīšana Starptautiskās pārbaudes komisijas locekļiem; h) citu tādu uzdevumu veikšana, kas vajadzīgi, lai izpildītu Starptautiskās pārbaudes komisijas funkcijas, ko puses tai noteikušas. 13. Starptautiskās pārbaudes komisijas reglamentu var pārveidot pušu sanāksmē. Pārveidojumus var ieteikt Starptautiskā pārbaudes komisija. 14. Starptautiskās pārbaudes komisijas locekļi un visi citi dalībnieki, kas uzaicināti ierasties Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmēs kā novērotāji, pret visu šādā sanāksmē atklāto informāciju izturas saskaņā ar šā nolīguma XVIII pantā izklāstītajiem konfidencialitātes noteikumiem. 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 129 VIII PIELIKUMS KUĢU EKSPLUATĀCIJAS PRASĪBAS 1. Šajā pielikumā: a) “virve” ir linuma loksne, kuras garums ir aptuveni 6 jūras asis; b) “nogremdēšana” ir notverto delfīnu vaļā palaišanas procedūra, pārslēdzot kuģu dzinēju(-us) atpakaļgaitā tīklu atslābināšanas laikā, kā rezultātā tīkls paliek ūdenī un veido kanālu, bet peldošā virve (nogremdētās peldošās virves) izejas kanāla augšējā daļā iegrimst; c) “virves satinums” ir kopā satīta peldošās virves daļa; d) “riņķvada savilkšana” ir zvejas procesa etaps, kurā nozveju koncentrē pie ūdens virsmas, lai to uzkrautu uz kuģa klāja. 2. Delfīnu aizsardzības rīku un tehnikas prasības Kuģim, kura kravnesība pārsniedz 363 tonnas (400 īsās tonnas) un kurš veic darbību Nolīguma darbības zonā, ir: a) riņķvads, kas aprīkots ar delfīnu drošības linumu, kuram ir šādi rādītāji: i) minimālais garums 180 dziļuma asis (ko izmēra pirms uzstādīšanas), izņemot gadījumus, kad linumu augstums pārsniedz 18 joslas, šādos gadījumos minimālajam delfīnu drošības linuma garumam jābūt vienādam ar 10 dziļuma asīm uz katru linuma augstuma joslu. Delfīnu drošības linumam jābūt ierīkotam tā, lai tas apklātu izejas kanālu gar peldošo virvi, sākot no pēdējā parautā virves loka kuģa aizmugurējā daļā un tālāk līdz vismaz divām trešdaļām attāluma no izejas kanāla augšējās daļas līdz vietai, kur tīkls ir nostiprināts pie kuģa pakaļgala. Delfīnu drošības linums ir no smalka linuma, kas nav lielāks par 1¼ collu (3,2 cm) iztieptas tīkla acs izmēru, kas stiepjas lejup no peldošās virves līdz mazākais divu joslu dziļumam; ii) katru galu identificē ar izteikti redzamu marķieri; iii) jebkurš attālums starp peldošās virves pludiņiem vai peldošo virvi un smalko linumu nepārsniedz 1 3/8 collu (3,5 cm) diametrā; b) vismaz trīs ātrās motorlaivas. Visas ātrās motorlaivas ir aprīkotas ar vilkšanas brideļiem vai klīzēm un vilcējtauvām; c) operatīvais plosts, kas piemērots delfīnu novērošanai un glābšanai; d) vismaz divas operatīvās sejas maskas, kas piemērotas zemūdens novērošanai; e) tālu redzami gaismas ķermeņi ar 140 000 lūmenu minimālo jaudu. 3. Delfīnu aizsardzības un atsvabināšanas prasības un aizliegumi. Kuģis, kura kravnesība pārsniedz 363 tonnas (400 īsās tonnas) un kurš veic darbību Nolīguma darbības zonā, a) veic nogremdēšanu katras noenkurošanas laikā, kad tiek notverti delfīni, līdz vairs nav iespējams ar šīs procedūras palīdzību no tīkla atsvabināt dzīvos delfīnu. Nogremdēšanas procesā piedalās vismaz viens apkalpes loceklis, kas palīdz atsvabināt delfīnus; b) turpina censties atsvabināt visus dzīvos delfīnus, kuri palikuši tīklā pēc nogremdēšanas, tā lai visi dzīvie delfīni būtu atsvabināti līdz riņķvada savilkšanas procedūras sākšanai; 130 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. c) nesavelk riņķvadu, kurā ir dzīvi delfīni, vai nevelk tos uz klāja; d) izvairās no zvejas darbību laikā notvertu delfīnu ievainošanas vai nonāvēšanas; e) pabeidz nogremdēšanu vēlākais 30 minūtes pēc saulrieta, ko nosaka puses, izmantojot precīzu un uzticamu avotu. Noenkurošanu, kas neatbilst šai prasībai, sauc par nakts noenkurošanu; f) nevienā zvejas darbības etapā, kas saistīts ar delfīniem, neizmanto nekāda veida sprāgstvielas (zemūdens signālraķetes neuzskata par sprāgstvielām); g) pārstāj medīt delfīnus, ja ir iztērēts kuģa BDL; h) nemedī delfīnus apzināti, ja kuģim nav piešķirts BDL; i) lai nodrošinātu delfīnu drošības linuma pareizu atrašanās vietu veic periodisku tīkla iztaisnošanu, nogremdēšanas procedūras laikā, pamatojoties uz Starptautiskās pārbaudes komisijas ieviestiem kritērijiem. Jāuzsver, ka iepriekšminēto prasību ievērošanas rezultātā apkalpes locekļi nedrīkst nonākt situācijās, kurās ir nevajadzīgi apdraudēta viņu personiskā drošība. 4. Izņēmumi Kuģis bez BDL ir atbrīvots no šā pielikuma 2. punkta prasībām un no pienākuma veikt šā pielikuma 3. punktā minēto nogremdēšanas manevru, ja vienu puse ar jurisdikciju pār minēto kuģi nenosaka citādi. Ikviens šāds kuģis, kas nejauši notver delfīnus, mēģina šos delfīnus atsvabināt, izmantojot visus tā rīcībā esošos līdzekļus, tostarp noenkurošanas pārtraukšanu, un ņemot vērā šā pielikuma 3. punktā izklāstītās prasības. 5. Attieksme pret novērotājiem Kapteiņi, apkalpes locekļi un pārējais personāls pilda savus pienākumus attiecībā uz novērotāju klātbūtni uz to kuģu klāja, kā norādīts II pielikuma 6. punktā. 6. Kuģi ar kravnesību līdz 363 tonnām (400 īsajām tonnām). Neviens kuģis, kura kravnesība ir 363 tonnas (400 īsās tonnas) vai mazāka, nedrīkst apzināti medīt delfīnus. 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 131 IX PIELIKUMS TUNZIVJU UZRAUDZĪBAS UN PĀRBAUDES PROGRAMMAS ELEMENTI 1. Saskaņā ar V panta 1. punkta f) apakšpunktu puses izstrādā programmu, lai uzraudzītu un pārbaudītu tunzivis, ko zvejo kuģi Nolīguma darbības zonā, kura pamatota ar šādiem elementiem: a) svara aprēķina izmantošana nozvejoto, krastā izkrauto, apstrādāto un eksportēto tunzivju uzraudzības vajadzībām; b) papildu pasākumi, lai uzlabotu pašreizējo novērošanas nodrošinājumu, tostarp kritēriju izveidi apmācībai, kā arī uzraudzības un ziņošanas spēju un procedūru uzlabošanu; c) rezervuāra atrašanās vietas izraudzīšanās, noliktavu noslēgšanas procedūras, uzraudzības un sertificēšanas procedūras gan virs, gan zem klāja vai tikpat efektīvas metodes; d) ziņošana, saņemšana un no kuģiem pa radio un faksu pārsūtīto datu bāzes glabāšana, kurā ir informācija saistībā ar šādu tunzivju uzraudzību un pārbaudi; e) šādu tunzivju pārbaude un uzraudzība krastā visā zvejas, pārkraušanas un konservēšanas procesā, izmantojot pierakstus no braucieniem saistībā ar Novērošanas programmu uz klāja; f) periodisku revīziju un izlases pārbaužu izmantošana attiecībā uz nozvejotiem, krastā izkrautiem un apstrādātiem tunzivju produktiem; g) savlaicīgas piekļuves attiecīgajiem datiem nodrošināšana. 2. Katra puse īsteno šo programmu tās attiecīgajā teritorijā, tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem un jūras zonās, saistībā ar kurām tā realizē savu suverenitāti vai suverēnās tiesībās un jurisdikciju. 132 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. X PIELIKUMS PAMATNOSTĀDNES UN KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ NOVĒROTĀJU DALĪBU PUŠU SANĀKSMĒ 1. Direktors aicina uz pušu sanāksmi, ko sasauc saskaņā ar VIII pantu, starpvaldības organizācijas, kuru darbs ir būtisks šā nolīguma īstenošanai, kā arī vienības, kuras nav puses, kuru dalība var sekmēt šā nolīguma īstenošanu. 2. Nevalstiskas organizācijas (NVO) ar atzītu pieredzi jautājumos, kuri attiecas uz šo nolīgumu, ir tiesīgas piedalīties kā novērotājas visās pušu sanāksmēs, kuras sasauc saskaņā ar VIII pantu, izņemot sanāksmes ierobežotam sastāvam vai delegāciju vadītāju sanāksmes. 3. Jebkura NVO, kas vēlas piedalīties kā novērotāja pušu sanāksmē, par savu vēlmi piedalīties paziņo direktoram vismaz 50 dienas līdz sanāksmei. Direktors paziņo pusēm šādu NVO nosaukumus vismaz 45 dienas līdz sanāksmes sākumam. 4. Ja pušu sanāksme notiek, iekams ir pagājušas 50 dienas pēc paziņošanas, direktoram ir lielāka rīcības brīvība attiecībā uz ielūgumu izsūtīšanas laiku. 5. NVO, kas vēlas piedalīties kā novērotāja, to drīkst darīt, ja vien pušu vairākums rakstveidā formāli neiebilst vismaz 30 dienas līdz attiecīgās sanāksmes sākumam. 6. Visi novērotāji, kas piedalās, var: a) ierasties sanāksmē, ievērojot šā pielikuma 2. punktu, bet nedrīkst balsot; b) sniegt mutiskus paziņojumus sanāksmes laikā pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma; c) izplatīt dokumentus sanāksmē ar priekšsēdētāja piekrišanu; d) vajadzības gadījumā un ar priekšsēdētāja piekrišanu iesaistīties citās aktivitātēs. 7. Direktors var pieprasīt NVO novērotājiem iemaksāt pieņemamas dalības maksas un segt izdevumus, kas saistīti ar viņu piedalīšanos (piemēram, kopēšanas izdevumi). 8. Visiem novērotājiem, kuriem atļauts piedalīties pušu sanāksmē, nosūta vai viņus citādi nodrošina ar tādu pašu dokumentāciju, kas ir plaši pieejama pusēm, izņemot dokumentāciju, kas satur konfidenciālus komercdatus. 9. Visi novērotāji, kuriem atļauts piedalīties pušu sanāksmē, ievēro visus noteikumus un procedūras, kas piemērojamas pārējiem sanāksmes dalībniekiem


title: 1999/289/GASP: Beschluß des Rates vom 26. April 1999 zur Verlängerung des Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP betreffend Birma/Myanmar

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
common position
human rights
international sanctions
military regime
the EU's international role

formats: html pdf print

text: 1. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 114/1 (In Anwendung von Titel V des Vertrages (cid:129)ber die Europ(cid:132)ische Union erlassene Rechtsakte) BESCHLUSS DES RATES vom 26. April 1999 zur Verl(cid:132)ngerung des Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP betreffend Birma/Myanmar (1999/289/GASP) DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel J. 2, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Geltungsdauer des vom Rat aufgrund von Artikel J. 2 des Vertrags (cid:129)ber die Europ(cid:132)- ische Union festgelegten Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP vom 28. Oktober 1996 betreffend Birma/Myanmar (1), die durch den Beschluß 98/612/GASP (2) ge(cid:132)ndert und verl(cid:132)ngert worden ist, endet am 29. April 1999. In Anbetracht der Nummer 6 des Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP sollte die Geltungsdauer dieses Gemeinsamen Standpunkts verl(cid:132)ngert werden (cid:190) BESCHLIESST: Artikel 1 Die Geltungsdauer des Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP wird bis zum 29. Oktober 1999 verl(cid:132)ngert. Dieser Beschluß wird im Amtsblatt ver(cid:148)ffentlicht. Artikel 2 Geschehen zu Luxemburg am 26. April 1999. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident J. FISCHER (1) ABl. L 287 vom 8. 11. 1996, S. 1. (2) ABl. L 291 vom 30. 10. 1998, S. 1


title: 1999/289/YUTP: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1999, Burmasta/Myanmarista määritellyn yhteisen kannan 96/635/YUTP jatkamisesta

text: 1. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 114/1 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset) NEUVOSTON P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1999, Burmasta/Myanmarista m(cid:132)(cid:132)ritellyn yhteisen kannan 96/635/YUTP jatkamisesta (1999/289/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen J. 2 artiklan, katsoo, ett(cid:132) neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 2 artiklan perusteella Burmasta/Myanmarista 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1996 m(cid:132)(cid:132)rittelem(cid:132)n yhteisen kannan 96/635/ YUTP (1), jota on muutettu ja jatkettu p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 98/612/YUTP (2), voimassaolo p(cid:132)(cid:132)ttyy 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1999, katsoo, ett(cid:132) yhteist(cid:132) kantaa 96/635/YUTP olisi edelleen jatkettava ottaen huomioon yhteisen kannan 6 kohta, ON P(cid:142)(cid:142)TT(cid:142)NYT SEURAAVAA: Yhteist(cid:132) kantaa 96/635/YUTP jatketaan 29 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n lokakuuta 1999. 1 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkaistaan virallisessa lehdess(cid:132). 2 artikla Tehty Luxemburgissa 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1999. Neuvoston puolesta J. FISCHER Puheenjohtaja (1) EYVL L 287, 8. 11. 1996, s. 1. (2) EYVL L 291, 30. 10. 1998, s. 1


title: 1999/291/CE, CECA, Euratom: Decisione del Consiglio, del 26 aprile 1999, che modifica la decisione 88/591/CECA, CEE, Euratom, che istituisce un Tribunale di primo grado delle Comunità europee allo scopo di consentire al Tribunale di statuire nella persona di un giudice unico

eurovoc_concepts:
General Court (EU)
competence of the institution
judge
trademark

text: L 114/52 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 1. 5. 1999 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 26 aprile 1999 che modifica la decisione 88/591/CECA, CEE, Euratom, che istituisce un Tribu- nale di primo grado delle Comunit(cid:133) europee allo scopo di consentire al Tribu- nale di statuire nella persona di un giudice unico (1999/291/CE, CECA, Euratom) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 168 A, tutte esaurire le possibilit(cid:133) di miglioramento dell’efficienza del suo funzionamento nella sua composizione attuale; visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea del carbone e dell’acciaio, in particolare l’articolo 32 quin- quies, (3) visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea dell’e- nergia atomica, in particolare l’articolo 140 A, vista la domanda della Corte di giustizia, visto il parere della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo (1), (1) (2) considerando che, da quando (cid:138) stato istituito il Tribunale di primo grado, il carico di lavoro ad esso incombente (cid:138) notevolmente aumentato e che un nuovo, rilevante aumento conseguir(cid:133) al contenzioso relativo ai diritti di privativa intellettuale, in parti- colare all’applicazione del regolamento (CE) n. 40/ 94 del Consiglio, del 20 dicembre 1993, sul marchio comunitario (2); considerando che, per consentire al Tribunale di affrontare tale aumento del carico di lavoro, occorre, prima di prendere in considerazione un aumento del numero dei membri del Tribunale, (4) (5) considerando che dalle esperienze acquisite nei diversi ordinamenti giuridici nazionali degli Stati membri risulta che, in taluni casi, n(cid:130) la natura delle questioni di diritto o di fatto sollevate, n(cid:130) l’impor- tanza della cause, n(cid:130) altre circostanze particolari giustificano che una causa venga giudicata in primo grado da un collegio di giudici e che, attribuendo ad un giudice unico la competenza a statuire su determinate controversie, (cid:138) possibile accrescere in modo considerevole il numero di cause giudicate da un organo giurisdizionale; considerando che, del pari, n(cid:130) la difficolt(cid:133) in diritto o in fatto di determinate cause sottoposte al Tribu- nale di primo grado, n(cid:130) la loro importanza, n(cid:130) circostanza particolare giustificano che alcuna queste cause vengano giudicate da tre giudici; considerando che occorre modificare di conse- guenza la decisione 88/591/CECA, CEE, Euratom del Consiglio, del 24 ottobre 1988, che istituisce un Tribunale delle Comunit(cid:133) europee (3), primo grado di (1) GU C 328 del 26. 10. 1998, pag. 167. (2) GU L 11 del 14. 1. 1994, pag. 1. (3) GU L 319 del 25. 11. 1988, pag. 1. Decisione modificata da ultimo dall’atto di adesione del 1994. 1. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 114/53 DECIDE: Articolo 1 All’articolo 2, paragrafo 4, della decisione 88/591/CECA, CEE, Euratom le parole «o statuire nella persona di un giudice unico» sono aggiunte alla fine della terza frase. La presente decisione entra in vigore il quindicesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Articolo 2 Fatto a Lussemburgo, add(cid:141) 26 aprile 1999. Per il Consiglio Il presidente J. FISCHER