title: 2001/88/EY: Komission päätös, tehty 21 päivänä huhtikuuta 1999, Kreikan kahdelle lannoiteyritykselle myöntämistä valtiontuista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1120)

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
control of State aid
fertiliser industry
infringement of EU law

text: 1. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 30/45 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 21 päivänä huhtikuuta 1999, Kreikan kahdelle lannoiteyritykselle myöntämistä valtiontuista (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1120) (Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2001/88/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka liittyvistä seikoista. Viranomaiset vastasivat 21 päivänä marras- kuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, on pyytänyt niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomau- ja ottaa edellä mainitun artiklan mukaisesti (1) tuksensa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I Komissio sai sille tehdyn kantelun perusteella tietoonsa, että Kreikan viranomaiset ovat myöntäneet tukia kahdelle lannoi- teyritykselle: Protypos Ktimatiki — Touristiki -osakeyhtiölle, joka tunnetaan myös nimellä Moretco (jäljempänä ’PKT’), ja Viomihania Azotouhon Lipasmatonille (Nitrogen Fertilizers Industry), (jäljempänä joka tunnetaan myös nimellä Aeval ’VAL’). Komissio päätti aloittaa 3 päivänä lokakuuta 1996 EY:n perus- tamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn näitä tukia kohtaan. Kreikan viranomaisille ilmoitettiin menet- telyn aloittamisesta 16 päivänä lokakuuta 1996 päivätyllä kirjeellä. Komissio sai viranomaisten vastauksen 7 päivänä tammikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapu- neeksi 15 päivänä tammikuuta 1997. julkaistiin Kreikan viranomaisille osoitetun kirjeen teksti Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä (2), ja sen jälkeen kolme kolmatta osapuolta, kaksi larmoitealan eurooppalaista yhdis- tystä ja yhden jäsenvaltion kauppakamari, esittivät huomautuk- sensa. Ne toimitettiin Kreikan viranomaisille huomautusten esittämistä varten 23 päivänä syyskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi kirjeessä myös lisätietoja eräistä asiaan (1) EYVL C 82, 14. 3. 1997, s. 5. (2) Ks. alaviite 1. II A TUENSAAJAT PKT ja LD Komissio sai menettelyn aloittaessaan ensimmäiseksi tietoja, joiden mukaan PKT:n nimi oli vuoteen 1992 asti ”Anonimi Elliniki Eteria Himikon Proiondon ke Lipasmaton” (Hellenic Chemical Products and Fertilizers, jäljempänä ’AEEHPL’). Tämä yritys asetettiin selvitystilaan, koska sillä oli 18 miljoonaa Kreikan drakmaa erääntyneitä velkoja Kreikan keskuspankille (jäljempänä ’ETE’ kreikankielisten alkukirjainten mukaan). ETE osti 9 miljardilla drakmalla yrityksen omaisuuden, joka käytet- tiin PKT:n perustamiseen. Samanaikaisesti pankki kirjasi jäljelle jääneen 9 miljardin maksamattoman velan tappioksi. Omaisuus siirrettiin PKT:lle tietyin edellytyksin, joista voidaan erityisesti mainita, että PKT jatkaisi lannoitetehtaan toimintaa tilapäisesti ja maksaisi omaisuuden ostohinnan myöhemmin ETE:lle. Käytettävissä olevien tietojen mukaan tehdas toimi edelleen ja ETE myönsi ensimmäisten lyhennysten maksulle lykkäystä määräämättömäksi ajaksi. taseet osoittivat Lisäksi PKT:n taloudellinen tilanne oli erittäin huono. Yrityksen kahta ensimmäistä toimintavuotta, vuosia 1994 ja 1995, koskevat tappioiden ylittäneen tuntuvasti yhtiön oman pääoman, mikä johti negatiiviseen omaan pääomaan heti ensimmäisenä tilikautena. Myös toisena tilikau- tena tappiot olivat merkittäviä, vaikka lannoitetoiminta oli siir- retty PKT:ltä uudelle tytäryhtiölle nimeltä Lipasmata Drapet- sonas (jäljempänä ’LD’) 30 päivänä marraskuuta 1995. Vuonna 1995 pelkästään LD:n tappio oli 1,3 miljardia drakmaa, mikä johti noin 1,2 miljardin drakman negatiiviseen omaan pääomaan. L 30/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 2001 VAL ’ATE’ (jäljempänä kreikankielisten Menettelyn aloittamisen yhteydessä käytettävissä olleiden tietojen mukaan VAL:n omistaa valtionjohtoinen maatalous- alkukirjainten pankki mukaan). VAL:lle on kertynyt tappioita ainakin vuodesta 1992 alkaen. Vuonna 1993 sen oma pääoma laski käytännöllisesti katsoen nollaan. Sen jälkeen pääomasta tuli negatiivinen uusien tappioiden vuoksi. Yrityksen mahdollisuudet hoitaa lyhytai- kaiset velkansa olivat kyseenalaiset, koska vuonna 1994 havait- tiin vakavia maksuvalmiusongelmia. B TUET Tämä menettely aloitettiin seuraavien toimenpiteiden vuoksi: — ETE kirjasi edellä mainitun 9 miljardin drakman velan tappioksi ja ETE:n maksaman 9 miljardin drakman suuruisen ostohinnan takaisinmaksussa ainakin ensim- mäinen maksuerä lykättiin määräämättömäksi ajaksi, — ETE:n 7 päivänä syyskuuta 1995 PKT:lle myöntämä 500 miljoonan drakman laina ja valtion 18 päivänä lokakuuta 1995 tälle lainalle antama takaus, — ETE:n 16 päivänä tammikuuta 1996 LD:lle myöntämä 1,2 miljardin drakman laina ja sille myönnetty valtiontakaus. Lainalla oli tarkoitus kattaa tappiot, joita oli 500 miljoonaa vuodelta 1994 ja 700 miljoonaa vuodelta 1995. Näiden kahden vuoden aikana uusi yritys ei kuitenkaan ollut edes olemassa, — ETE:n edelleen vuonna 1996 LD:lle myöntämä 600 miljoonan drakman laina ja valtion 30 päivänä heinäkuuta 1996 sille antama takaus, — ATE:n 1 miljardin drakman suuruinen pääomasijoitus VAL:lle ja kansallisen sähköyhtiön tuki, kun se ei vaatinut 4,5 miljardin drakman erääntyvien velkojen pakkoperintää, jossa määräysvaltaa — SYNELin (lannoitteiden markkinoinnista Kreikassa vastaava järjestö, valtionjohtoinen maatalouspankki ATE) vuonna 1995 toteuttama kiintiöjär- jestelmä, jolla pyritään varmistamaan PKT/LD:lle ja VAL:lle tietty markkina-alue ja liikevaihto, joita ne eivät olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. voineet saavuttaa käyttää a) ETE ei kirjannut AEEHPL:n velkaa tappioksi. Selvitystilassa olevan yrityksen omaisuus on jo realisoitu melkein koko- naan. ETE ilmoittautui velkojaksi sekä ennen selvitystilaa syntyneiden saamisten että selvitystilan aikana myönnet- tyjen lainojen osalta. b) PKT maksaa tehtaan jälleenostohinnan, kun sen pääomaa on korotettu vuosittaisia maksueriä vastaava määrä, ja sen osakas ETE hoitaa korotuksen. Kolme ensimmäistä erää (1995—1997) suoritettiin ajallaan ja jäljelle jäävä osa suori- tetaan sovittuina erinä. Näitä eriä koskevat kirjanpitotiedot toimitettiin komissiolle. c) PKT:n ja sittemmin LD:n vaikeudet johtuivat siitä, että korkein hallinto-oikeus kumosi ministerineuvoston aikai- semmalle yritykselle antaman luvan nykyaikaistaa tuotanto- laitoksiaan. Kumoamisen jälkeen valtio määräsi sulkemaan joitakin tuotantolinjoja ympäristösyiden vuoksi (saastut- tavaa toimintaa alueella, jossa väestötiheys on korkea). Tämä johti tuotannon supistumiseen 50 prosentilla, minkä vuoksi myynti ei riittänyt annattavuuskynnyksen saavutta- miseen. ETE:n myöntämien lainojen ja valtiontakausten tarkoituk- sena oli auttaa yritystä selviytymään toimintavaikeuksista, joita joidenkin tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutui. Lisäksi tehdas toimii vain tilapäisesti, sillä Pireuksen prefekti on määrännyt sen sulkemisesta viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2000. Valton toimenpiteen tarkoituksena oli avustaa yrityksen rakennemuutosta, koska tuotantoa supis- tettiin ympäristösyiden vuoksi. Viranomaiset katsovat, että kyseisiä tukia voitaisiin pitää perustamissopimuksen mukaisina 92 artiklan 3 kohdan a ja/tai c alakohdassa määrättyjen poikkeusten nojalla ja ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisina (3) ja erityisesti toiminta- tukea koskevan 3. 4 kohdan mukaisena. III d) Tuki ei vaikuta yhteisön sisäiseen kauppaan, koska Kreikan 0,4—1,1 prosentin osuus on mitättömän pieni. Kolmannet tukivat yksimielisesti komission kantaa ja painot- tivat vaikeuksia, joita yhteisön tuottajilla on Kreikan lannoite- markkinoilla, koska eräät paikalliset yritykset saavat valtion- tukea. IV e) VAL:n pääosakas ATE korotti VAL:n pääomaa helmikuussa jotta VAL voisi toteuttaa investointisuunnitelman, 1995, jonka tarkoituksena oli nykyaikaistaa VAL:n tuotantolai- tokset uusien tuotteiden valmistamiseksi. Näin yhtiö halusi parantaa taloudellista tilannettaan tuotantoa lisäämällä. Suunnitelmalla ei ollut toivottuja vaikutuksia, eikä yhtiö selvinnyt taloudellisista vaikeuksistaan. Sen oli lopetettava toimintansa elokuussa 1997. Pankin toimenpide ei ole valtiontukea, koska pankin päämäärä on maksimoida voit- tonsa investoimalla tytäryhtiöihinsä. Kreikan viranomaiset esittivät menettelyssä huomautukset, joista on tehty seuraava yhteenveto: (3) EYVL C 72, 10. 3. 1994, s. 3. 1. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 30/47 f) SYNEL on yksityisyritys. Se ei ole koskaan (vuoden 1992 jälkeen, jolloin annoitemarkkinat vapautettiin) asettanut tuotantokiintiöitä yrityksille, jotka toimittavat sille tuotteita. Maksuehdot vahvistetaan sopimuskohtaisesti, ja ne voivat erota ostettujen lannoitemäärien mukaan. SYNELin asiak- ja se valitsee toimittajansa kaita on kaikkialla Kreikassa, ottaen huomioon niiden maantieteellisen sijainnin. PKT/LD on muita kilpailukykyisempi, kun otetaan huomioon kulje- tuskustannukset Keski- ja Etelä-Kreikkaan, koska sen kilpai- lijat ovat maan pohjoisosassa V A PERUSTAMISSOPIMUKSEN 92 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN ESIINTYMINEN ETE:n, Kreikan valtion, ATE:n, kansallisen sähköyhtiön ja SYNELin toimenpiteitä on tarkasteltava tässä yhteydessä. a) ETE:n toimenpiteet Asiaa koskevan alkuperäisen kantelun mukaan ETE on välilli- sesti valtionjohtoinen yritys. Tämän asian ulkopuolella on tehty toinen kantelu ETE:n toimista, ja sen mukaan pankki liitetään Kreikan valtion yhteyteen, koska sen osakkeet kuuluvat suureksi osaksi valtiolle ja julkisoikeudellisille oikeushenkilöille. Kyseisen toisen kantelun yhteydessä saatujen tietojen perus- teella valtion määräysvaltaan kuuluvien yhteisöjen omistus- osuus on 43,67 prosenttia, vaikka valtiolla on hallussaan vain noin 5 prosenttia pankin pääomasta. Julkisen sektorin omistuk- sessa on siten 48,779 prosenttia. Jäljelle jäävät 51,221 Jakautumisen prosenttia ovat vuoksi osakkailla ei käytännössä ole määräysvaltaa pankin toimintaan. jakautuneet useille osakkaille. Saman lähteen mukaan yhtiökokous valitsee johtokunnan. Kuitenkin hallitus nimittää vähintään neljä jäsentä johtokunnan 15 jäsenestä ennen kuin he esittäytyvät yhtiökokoukselle. Nämä jäsenet ovat pankin pääjohtaja ja kolme pankinjohtajaa, jotka toimivat myös johtokunnan puheenjohtajana ja varapu- heenjohtajina. Muut julkista etua, ja heistä voidaan mainita Kreikan kirkkoa edustava piispa, sillä kirkkoa ei ole perustuslaissa erotettu valtiosta. johtokunnan jäsenet edustavat Muissa asioissa (varsinkin valtiontuissa NN 137/97 ja NN 138/ 97 — Kreikka) komissio tiedusteli Kreikan viranomaisilta, onko ETE julkinen vai yksityinen pankki. Saaduista vastauksista, etenkin pankin antamista, käy ilmi, että lain 1892/1990 91 §:n mukaan ETE ei enää kuulu julkiselle sektorille, koska valtio ei enää omista sen pääomaa kokonaan tai suurinta osaa siitä. Valtion suora omistusosuus pankin pääomasta on 5,097 prosenttia, mutta yhteensä julkinen omistusosuus on 49,194 prosenttia. Julkisen sektorin hallussa olevat osuudet eivät anna mitään erioikeuksia. Yhtiökokous valitsee johtokunnan ja valvoo sitä vapaasti. Kaikki säännökset, joiden perusteella valtio voisi nimittää johtokunnan jäseniä, kumottiin lailla 2076/1992. Samalla lailla kumottiin myös säännökset, joiden mukaan julkisten elinten oli oltava edustettuina esimerkiksi valtiovarainministeriön, työmi- nisteriön jne. välityksellä tai joissa vaadittiin niiden yhteisedus- tusta yhtiökokouksessa. Viranomaiset päättelevät tästä, että pankin toimielinten toimia ei voida pitää valtion toimina. Siksi pankin päätökset eivät kuulu valtiontukien piirin. Komissio panee merkille, miten pankin pääoma on muodos- tunut. Suurin osa siitä kuuluu yksityiselle sektorille. Koska tietojen perusteella ei voida osoittaa, että ETE:n johtokunnan enemmistö on julkisen sektorin edustajia, komission on päätel- tävä, että pankki ei ole valtion määräysvallassa. Johtokunnan päätökset eivät näin ollen kuulu perustamissopi- muksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Komissio on jo antanut tämän tiedon Kreikan viranomaisille 24 päivänä huhti- kuuta 1997 toisen asian yhteydessä. Tämän vuoksi AEEHPL:n 9 miljardin drakman velan mahdollinen kirjaaminen tappioksi sekä ETE:lle suoritettavien PKT:n maksujen lykkääminen, jota viranomaisten mukaan ei ole tapahtunut, eivät ole valtiontukea. Komissio voi päättää näitä kysymyksiä koskevan menettelyn samoin kuin menettelyn, joka koski PKT:n LD:lle myöntämiä lainoja. On kuitenkin tarkasteltava, olisiko pankki myöntänyt lainoja näille kahdelle yhtiölle ilman valtiontakausta. b) Valtiontakaukset PKT:lle ja LD:lle Takaukset myönnettiin 16 päivänä lokakuuta 1995, 16 päivänä tammikuuta 1996 ja 23 päivänä kesäkuuta 1996 tehdyillä jotka julkaistiin Kreikan virallisessa ministeriön päätöksillä, lehdessä (4). Koska kyse oli tilapäisistä toimenpiteistä, ne suosivat jotakin yritystä tai tuotannonalaa EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Menettelyn kuluessa Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että 500 miljoonan drakman lainaa vuonna 1995 ei koskaan taattu. Viranomaiset toimittivat 7 päivänä lokakuuta 1997 päivätyn kirjeen, jonka valtiovarainministeriö oli osoittanut talousminis- teriölle ja josta ilmenee, että lainatakaus evättiin, koska vakuudet ensisijaisten kiinnitysten muodossa puuttuivat. Tästä on päätettävä, saanut valtiontakausta 500 miljoonan drakman lainalle. Komissio voi siis päättää menet- telyn tältä osin. että PKT ei Kreikan viranomaiset toimittivat menettelyn aloittamisen yhtey- dessä huomautuksensa, joissa ne eivät kiistä PKT:lle ja LD:lle annettujen takausten (joiden kumoaminen osoitettiin vasta myöhemmin) olevan tukea. Niiden mukaan kyse on toiminta- jotka myönnettiin ympäristökysymysten hoitamiseksi. tuista, (4) FEK 876, 20. 10. 1995; FEK 34, 19. 1. 1996; FEK 658, 30,7. 1996. L 30/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 2001 Viranomaiset katsoivat lisäksi, että kyseiset valtion toimenpiteet eivät vaikuttaneet yhteisön sisäiseen kauppaan, koska Kreikan osuus tästä kaupankäynnistä on pieni. Toimenpiteet eivät siten olisi perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, vaikka viranomaiset eivät näin päättele ja antavat perusteluihinsa ristiriitaisia nähden. esitettyihin lausuntoja edellä Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Vaikka Kreikan osuus yhteisön sisäisessä kaupassa olisi pieni, se on kuitenkin olemassa, kuten komissio mainitsi menettelyä aloitettaessa. Tässä yhteydessä komissio ilmoitti, että lannoitekauppa yhteisön markkinoilla oli merkittävää: 16,8 miljoonaa tonnia vuonna 1992 ja 19,5 miljoonaa vuonna 1994. Kreikan vienti muihin jäsenvaltioihin oli volyymin perusteella 0,66 prosenttia yhteisön sisäisestä kaupasta vuonna 1993 ja 0,44 prosenttia vuonna 1994. Kreikan tuonti (volyymi) oli 1,1 prosenttia vuonna 1993 ja 0,89 prosenttia vuonna 1994 alan yhteisön sisäisestä kaupasta. Komissio päätti lannoitemarkkinoita koskevan tarkastelunsa täsmentämällä, että muista jäsenvaltioista tuleva tuonti kattoi 10—15 prosenttia (arvioiden mukaan) maan tarpeista. Menettelyä kommentoineet kolmannet korostivat myös kaupan merkitystä. Erään lannoitetuottajien eurooppalaisen yhdistyksen mukaan Kreikan lannoitetuonti vaihtelee 350 000 ja 400 000 tonnin välillä, ja tästä määrästä 15 000 tonnia on lannoitteita, joita tuotetaan myös Kreikassa. Näistä 150 000 tonnista 90 prosenttia oli peräisin edellä mainitun yhdistyksen jäseniltä. Toisen huomautuksia esittäneen tuottajayhdistyksen mukaan Kreikka toi vuonna 1996 muista jäsenvaltioista 63 700 tonnia lannoitteita, mikä on noin 5 prosenttia kansallisesta kulutuk- sesta. Jos Kreikan viranomaiset tunnustavat, että LD vei osan tuotan- nostaan muihin jäsenvaltioihin, komission on pääteltävä, että toimintakyvyn säilyttämiseen tähtäävä valtion toimenpide vaikutti sen tuotantoon ja sitä kautta myös vientiin. Valtion toimenpide vaikutti näin ollen yhteisön sisäiseen kauppaan. Panorama of EU industry 1997 (5) -yleiskatsauksessa todetaan lannoitemarkkinoita kilpailuolosuhteiden muutoksista, lamaannuttivat 1990-luvun ensimmäisellä puoliskolla sekä kulutuksen lasku että alhaiset hinnat. Euroopan unioniin suun- tautuvan tuonnin kasvu ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden tuot- tajien kilpailu meren takaisilla markkinoilla vaikeuttivat Länsi- Euroopan tuottajien taloudellista tilannetta. että Tämä kehitys kiihdytti useiden tehtaiden rakenneuudistusta tai sulkemista. Suuntaus jatkuu edelleen joissakin jäsenvaltioissa. Vuonna 1983 lannoitealalla työskenteli yhteisössä 140 000 henkilöä, mutta vuonna 1995 määrä oli enää 20 000. 1990-luvun puolen välin jälkeen ala kasvatti kilpailukykyään ja pystyy vastaamaan sekä teknisesti että taloudellisesti paremmin Euroopan markkinoiden tarpeisiin sekä kysyttyjen lannoitteiden määrien että laadun suhteen. Lähitulevaisuudessa markkinoiden ennustetaan pysyvän vakaina. Tällainen kehitys oli havaittavissa vuonna 1995, sillä kyseisen vuoden yleiskatsauksessa (Pano- rama of EU industry) (6) todettiin tuotannon tason vakiintuvan tulevina vuosina, kun ylikapasiteetti ja heikko kysyntä olivat leimanneet useita edellisiä vuosia. Jos valtion toimenpiteet hidastavat lannoitealan rakenneuudis- tusta Kreikassa, kun muissa jäsenvaltioissa prosessi on toteu- tettu ja jatkuu edelleen joissakin, komission on pääteltävä, että tuki vääristää kilpailua. Menettelyyn puuttuneet kolmannet yhtyvät tähän käsitykseen ja korostavat lisäksi, että ne kärsivät kilpailuhaitoista tuettuihin yrityksiin nähden, jos jälkimmäiset voivat jatkaa tappiollista myyntiä valtiontuen avulla. Kolmannet toimittivat tietoja, joita Kreikan viranomaiset eivät kiistäneet. Tiedoista ilmeni, että PKT ja LD (ja myös VAL) myivät vaikeuksistaan huolimatta vuosina 1994—1995 tuotan- tonsa 9—25 prosenttia yleisiä markkinahintoja alhaisemmilla hinnoilla. Saman lähteen mukaan tämä johtui kyseisten yhti- öiden toimintaperiaatteesta tarjota järjestelmällisesti muita tuot- tajia alhaisempia hintoja. Kantelun tekijä esitti edellä mainitun väitteen ensimmäisten joukossa tässä asiassa. Tästä syystä on todettava, että valtiontakauksina myönnetyt tuet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. LD:lle annetut valtiontakaukset ovat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Vaikka tämä tarkastelu itsessään riittää vahvistamaan kyseisten toimenpiteiden olevan valtiontukea, komission mielestä on joitakin Kreikan asianmukaista kommentoida viranomaisten väitteitä. Viranomaiset mainitsivat seikkoja, joiden perusteella voitaisiin olettaa, että kyseiset takaukset eivät ehkä olisi perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Viranomaiset eivät kuitenkaan missään vaiheessa vahvistaneet nimenomaisesti näin olevan. toissijaisesti Viranomaiset ilmoittivat 21 päivänä marraskuuta 1997 päivä- tyssä kirjeessään, että LD:n selvitystilassa realisoitava omaisuus riittää kattamaan ETE:lle ja tämän lisäksi kolmansille makset- tavat velat. Viranomaisten mukaan LD:n rakennettavan pinta- alan ja muun kiinteän omaisuuden puolueettomasti arvioitu arvo olisi nykyään 16,34 miljardia drakmaa. Tämä todetaan niiden mukaan Pireuksen verovirastolle tehdyssä ilmoituksessa. (5) Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1997. (6) Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1995. 1. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 30/49 Ilmoitus on peräisin vuodelta 1993, eikä se vastaa ETE:n (tai PKT:n) kyseisestä omaisuudesta vuonna 1993 maksamaa 9 miljardin drakman hintaa. Kreikan viranomaisten mukaan ETE olisi ostanut omaisuuden julkisen tarjouspyynnön perusteella. Tästä syystä viimeksi mainittu arvo olisi otettava tarvittaessa huomioon, kun arvioidaan markkina-arvoa vuonna 1993. Tämän suuruinen määrä myös kirjattiin PKT:n taseeseen. ilmoittivat, että ETE:n LD:lle myöntämien lai- Viranomaiset nojen vakuutena olevat kiinnitykset vastaavat täysin yrityksen tonttien ja kiinteän omaisuuden puolueettomasti arvioitua arvoa. Ne tarkensivat lopuksi, että ETE:n LD:n omaisuuteen tekemät kiinnitykset ovat arvoltaan 5 miljardia drakmaa. Lisäksi viranomaiset vahvistivat 7 päivänä tammikuuta 1997 päivätyssä kirjeessään, että yrityksen, täsmentämättä onko kyse luottokelpoisuus ei ole koskaan ollut PKT:stä vai LD:stä, ongelma, koska yritys saisi käyttöpääomaa mistä tahansa pankista liikevaihtonsa ja pantiksi kelpuutettavan realisoitavan omaisuutensa ansiosta. Kun muistetaan, että Kreikan viranomaiset eivät missään vaiheessa vahvistaneet sitä, että LD:n todelliset vakuudet olisivat riittäneet tappioiden kattamiseksi tarkoitetun lainan saamiseen ilman valtiontakausta, edellä esitettyjä seikkoja on syytä kommentoida. Ensinnäkin LD perustettiin vain tehtaan käyttäjäksi, ja se vuokraa tuotantotilat PKT:ltä eli se ei ole niiden omistaja. Tämä selviää LD:n taseesta, jossa käyttöomaisuudeksi ei mainita tont- teja tai rakennuksia. LD:llä ei siten ole 16,34 miljardin arvosta kiinteää omaisuutta. Onkin vaikeaa ymmärtää, miten LD:n vaatimaton kiinteä omaisuus (36 miljoonaa drakmaa vuonna 1995 ja 40 miljoonaa vuonna 1996) riittäisi kattamaan sen velat (5,67 miljardia drakmaa vuonna 1995 ja 7,5 miljardia vuonna 1996), kun jopa sen oma pääoma on negatiivinen. Vaihto- ja rahoitusomaisuuden tilanne on hivenen parempi, mutta se on silti riittämätön (4,45 miljardia drakmaa vuonna 1995 ja 4,5 miljardia vuonna 1996). Lisäksi huomautettakoon, toisin kuin PKT:n 500 että, miljoonan drakman lainaa koskevassa valtiontakauksessa, mistään ei käy ilmi, että Kreikan valtio olisi vaatinut LD- yhtiöltä kiinnitystä, joka kattaisi kokonaan Drapetsonasin lannoitetehtaan kiinteän omaisuuden. Voitaisiin ehkä olettaa, että PKT takasi LD:n velat kiinnittämällä osan edellä mainitusta kiinteästä omaisuudesta. Tätä asiaa Kreikan viranomaiset eivät ole vahvistaneet tai kumonneet menettelyn kuluessa. On toisaalta vaikeaa ymmärtää, miksi PKT tekisi niin, koska se ei halunnut antaa todellisia vakuuksia valtiolle silloin, kun se haki edellä mainitulle 500 miljoonan drakman lainalle valtiontakausta. ETE:n LD-osakeyhtiön omaisuuteen tekemistä 5 miljardin drakman kiinnityksistä voidaan todeta, että Kreikan viran- omaisten toimittamien asiakirjojen mukaan kiinnitysrekisteriä hoitava virasto vahvisti 17 päivänä heinäkuuta 1995 ETE:llä olevan tämän suuruinen kiinnitys PKT-yhtiöön, ja kiinnitys oli tehty vuonna 1994. Tämä kiinnitys ei koske missään tapauk- sessa LD:n omaisuutta, tuolloin vielä olemassa. sillä LD:tä ei ollut Kreikan viranomaiset selvittivät myös, että ETE:n PKT:lle ja vuodesta 1996 lähtien LD:lle myöntämä rahoitus on täysin pankkitoiminnan periaatteiden mukaista. Käyttöpääoman lain- jne. ) vastasivat ETE:n tavanomaisia ehdot ehtoja, luottokelpoisuudeltaan tätä yritystä vastaavia yhtiöitä. (korot, vakuudet jotka koskevat Lainojen taloudellista kannattavuutta on syytä tarkastella. Käyt- töpääoman myöntäminen yritykselle tarkoittaa, että sille anne- taan mahdollisuus suorittaa nykyiset velat eikä sitä, että se tekee rakennemuutoksia parantaakseen tilannettaan. Kun otetaan lisäksi huomioon lannoitetehtaan suunniteltu sulke- minen, on kyseenalaista, että pankit olisivat myöntäneet LD:lle pitkäaikaisia lainoja. Kreikan viranomaiset ilmoittivat 21 päivänä marraskuuta 1997 päivätyssä kirjeessään, että ”Kreikan viranomaiset ovat taanneet ja 1,2 miljardin drakman ja 0,6 miljardin drakman lainat, Drapetsonasin tehdas joiden tarkoitus on kattaa vuosien 1994, 1995 ja 1996 tappiot”. sai ETE:ltä vastaavat lainat, Tätä toteamusta on syytä tarkastella. Ensinnäkin vaikuttaa siltä, että lainat myönnettiin vasta sen jälkeen, kun valtio lupasi toimia yhtiön takaajana. Kreikan viranomaisten 21 päivänä marraskuuta 1997 päivätyn kirjeen mukaan 1,2 miljardin drakman laina myönnettiin LD:lle 16 päivänä tammikuuta 1996. Samana päivänä tehtiin ministeriön päätös, jossa sallit- tiin takaus. Asetuksen tekstissä käytetään futuuria ilmaisemaan lainan myöntämistä: ”lainan myöntäminen ja hoito tulevat olemaan keskuspankin (ETE) 7 päivänä syyskuuta 1995 laatiman asiakirjan ehtojen mukaisia …”. Jos LD saattoi saada lainan markkinaehdoin ilman valtiontakausta, on yllättävää, että ETE odotti 16 päivään tammikuuta 1996, jona valtionta- kaus annettiin, vaikka edellä mainitun päätöksen mukaan lain- ehdot tiedettiin jo 7 päivästä syyskuuta 1995. Muistutettakoon jälleen, että kyseisenä ajankohtana LD-yhtiötä ei vielä ollut olemassa, koska se perustettiin vasta 30 päivänä marraskuuta 1995. Toiseksi komission mielestä ei ole uskottavaa, että ETE ei ottaisi huomioon sellaisen yrityksen taloudellista tilannetta, jolle se aikoo myöntää lainan. Ei ole myöskään uskottavaa, että suurin osa ETE:n asiakkaista olisi LD:n tilannetta vastaavassa taloudel- lisessa tilanteessa. Kuten minkä tahansa kaupallisen pankin, sen pitäisi yleensä ottaa huomioon taloudellinen riski, joka liittyy suurissa vaikeuksissa olevaan yritykseen, ja suhteutettava mahdolliset lainaehdot riskin perusteella. Näin ajateltuna on täysin loogista, että ETE kohteli LD-yhtiötä kuten muita asiak- kaitaan sen jälkeen, kun lainanantajan riski hävisi valtionta- kauksen ansiosta. L 30/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 2001 On aivan yhtä epäuskottavaa, että tavanomaisissa markkinaolo- suhteissa LD:llä ei olisi ollut vaikeuksia saada lainaa, koska vuoden 1996 kirjanpidosta ilmenee, että se ei pystynyt maksa- maan takaisin 3,76 miljardin drakman velkoja, jotka erään- tyivät kyseisenä vuonna. Ainoa looginen selitys löytyy vuoden jonka 1996 tasetta koskevasta tilintarkastuskertomuksesta, mukaan valtio on taannut kokonaan kyseiset 3,76 miljardin drakman velat. Tämä tarkoittaa, että 87,6 prosenttia lyhytaikai- sista erääntyneistä pankkiveloista oli valtion takaamia vuonna 1996. Jo vuoden 1995 taseesta ilmenee, että LD:llä oli vakavia vaikeuksia maksaa pankkilainoja takaisin, koska 1,16 miljardia drakmaa valtion takaamia lyhytaikaisia velkoja erääntyi. Tämä määrä oli peräti 82 prosenttia sen lyhytaikaisista pankkive- loista. Mistään ei käy ilmi, eivätkä Kreikan viranomaiset ole todenneet, että valtio ei olisi taannut myös kaikkia lyhytaikaisia pankkivelkoja. Edellä esitetyn perusteella komission on päätettävä, että Kreikan viranomaiset eivät ole näyttäneet toteen, että LD olisi saanut vuosien 1994, 1995 ja 1996 tappioiden kattamiseksi lainoja ilman Kreikan valtion takausta. Tästä syystä kyseiset takaukset vaikuttavat jäsenvaltioiden väli- seen kauppaan ja vääristävät kilpailua. Niiden ansiosta lannoite- tehdas pystyi selviytymään toimintavaikeuksistaan, kun taas valtion vaatima kapasiteetin supistaminen ei riittänyt sellaiseen myyntimäärään, että kannattavuuskynnys olisi saavutettu. vähennettynä saamiseksi maksetulla 1 seksi prosentin takausprovisiolla. Tutkintamenettelyssä ei tullut esille yhtään tosiseikkaa, joka olisi kumonnut arvion. takauksen Yksityinen sijoittaja ei olisi jatkanut tappiollista toimintaa, jollei valtiontakausta olisi ollut saatavilla. Toiminnan kesto oli rajoi- tettu, ja yritykselle kertyi jatkuvasti tappioita, koska sen myynti ei riittänyt saavuttamaan kannattavuuskynnystä. On loogista, että osakas ETE myönsi LD:lle valtion takaamia lainoja mieluummin kuin korotti yrityksen pääomaa, koska näin pankki vältti riskin investoitujen summien menettämisestä. Yrityksen taseiden ja takausten antamista koskevien päätösten perusteella komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kaikki LD:n saamien lainojen valtiontakaukset tai huomattava osa niistä lankesi valtion maksettavaksi. Takausten antamista koskevien asetusten mukaan valtio sitoutuu suorittamaan joita ei ole maksettu kahden kuukauden ETE:lle lainaerät, kuluttua eräpäivästä. Kuten edellä todettiin, vuoden 1996 taseen mukaan LD:lle erääntynyt velka oli 3,76 miljardia drakmaa (korkoineen), ja se muodostui valtion takaamista lai- noista. c) VAL:n pääoman korottaminen ja velka kansalliselle sähköyhtiölle (DEI) i) Helmikuussa 1995 pääosakas ATE korotti VAL:n pääomaa 1 miljardilla drakmalla (tilikauden 1995 taseen mukaan 1 000 000 041 drakmalla), jotta VAL voisi toteuttaa inves- tointisuunnitelman tuotantolaitoksia nykyaikaistaakseen uusien tuotteiden valmistamiseksi. Kreikan viranomaisten mukaan kyse oli normaalista liike- toimesta. Investointisuunnitelman tavoitteena oli lastaus- ja säkityslinjojen automatisointi sekä raaka- ja lisäainevaraston rakentaminen. Tarkoituksena oli parantaa yrityksen talou- dellista lisäämällä. Viranomaiset kuitenkin myöntävät, että suunnitelma epäonnistui ja että hanke oli ATE:n puolelta väärä ratkaisu. tuotantoa tilannetta Nämä takaukset estävät alan normaalin rakennemuutoksen Kreikassa, vaikka vastaavanlainen rakennemuutos on jo tapah- tunut useimmissa muissa jäsenvaltioissa, koska niiden avulla pidetään keinotekoisesti ja tilapäisesti toiminnassa yritystä, joka ei pysty tuottamaan voittoa ja jonka toiminta lakkaa peruutta- mattomasti vuonna 2000. PKT:n ja LD:n toiminnan keinote- tai koinen jatkaminen aiheuttaa sen, että muut kansalliset yhteisön tuottajat eivät voi vallata niiden markkinaosuuksia. Nämä takaukset ovat sen vuoksi perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia. Kreikan viranomaiset eivät ole tämän menettelyn yhteydessä kyenneet näyttämään toteen, että LD olisi voinut saada vuosilta 1994, 1995 ja 1996 kertyneiden tappioiden kattamiseksi tarkoitetut lainat ilman valtiontakausta, sillä tuensaajan talou- dellinen tilanne oli erittäin huono. Menettelyn aloittamisen yhteydessä tukiosuus arvioitiin valtion takaaman lainan suurui- sijoittaja Jotta voitaisiin päätellä, että pääomasijoitus ei sisältänyt valtiontukea, olisi osoitettava, että ATE toimi kuten yksi- tyinen tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Komission tiedonannossa perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta teollisuusalan julkisiin yrityksiin esitetään periaatteet, joiden perusteella määritetään, käyttäytyykö julkinen yritys kuten markkinataloudessa toimiva sijoittaja (7). VAL:n kirjanpidon tarkastelu osoittaa, että yritys toimi tappiollisesti ainakin vuodesta 1992 vuoteen 1996, jolta viimeinen komission hallussa oleva tase on. Tiedoista ei että ATE olisi uskonut kuitenkaan ole pääteltävissä, saavansa investoinneistaan kohtuullisen voiton, koska se antoi yrityksen tilan heiketä useiden vuosien ajan puuttu- matta siihen mitenkään. (7) EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3. 1. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 30/51 Kreikan viranomaiset tai ATE eivät toimittaneet komissiolle pankin tekemää tarkkaa tervehdyttämissuunnitelmaa, jolla VAL saataisiin kannattamaan pitkällä aikavälillä ja joka osoittaisi, että ATE:n investoinnit tuottivat voittoa. Viran- omaiset toimittivat ainoastaan teollisuusministeriön vuonna 1994 teettämän tutkimuksen, joka koski Kreikassa toimi- vien neljän lannoitetehtaan kannattavuutta. Tutkimuksessa lueteltiin VAL:n ongelmat ja ehdotettiin joitakin ratkaisuja niihin. Ongelmia olivat eräiden tuotantoyksiköiden vanhentu- minen ja lakkauttaminen vuonna 1991, täysin riittämätön myyntitulos lannoitetuotannon elvyttyä vuonna 1992 ja etenkin 4,5 miljardin drakman velka kansalliselle sähköyh- tiölle. (kustannusarvio nykyaikaistaminen Tutkimuksessa suositeltiin seuraavia ratkaisuja: tuotantolai- tosten kunnostus (kustannusarvio 350 miljoonaa drakmaa) ja 3,6 miljardia drakmaa), ammoniakin toimitusongelmien ratkaiseminen, myynnin parantaminen kotimaan markkinoilla varsinkin alueilla, joihin on hyvät kulkuyhteydet ja alhaiset kuljetus- kustannukset, sopimus SYNELin kanssa tietyn myyntivo- lyymin varmistamiseksi sekä pyrkimys sopimukseen sähkö- yhtiön kanssa, koska lainanlyhennyksen vaatima lannoit- teiden hinnankorotus johtaisi yrityksen toiminnan lakkaut- tamiseen. Näiden vaikeuksien vuoksi yrityksen oma pääoma oli tili- kautena 1993 vielä hivenen positiivinen (1,6 miljoonaa drakmaa, kun osakepääoma oli 3,37 miljardia drakmaa). lähes 800 miljoonaa Vuonna 1994 oma pääoma jäi drakmaa ja vuonna 1995 lähes 500 miljoonaa drakmaa negatiiviseksi edellä mainitusta pääoman korottamisesta huolimatta. Vuonna 1996 oma pääoma oli 1,4 miljardia drakmaa negatiivinen. Kehitys johtui aiemmilta tilikausilta kertyneistä tappioista. Yrityksen tila heikkeni niin, että se asetettiin selvitystilaan vuonna 1997 (8). Komission hallussa olevien taseiden mukaan lain 2190/ 1920 47 §:ää olisi pitänyt soveltaa VAL:iin ainakin vuodesta 1992 alkaen. Pykälässä johtokunta velvoitetaan kutsumaan yhtiökokous koolle kuuden kuukauden kuluessa tilikauden lopusta, jos yrityksen oma pääoma laskee alle puoleen sen osakepääomasta. Yhtiökokous päättää yri- tyksen lopettamisesta tai muista toimenpiteistä. Näin ollen ATE:n olisi pitänyt asettaa VAL selvitystilaan tai toteuttaa toimenpiteitä sen rakenneuudistuksen varmistamiseksi jo vuoden 1993 puolivälissä. Pankki teki kuitenkin päätöksen tytäryhtiönsä VAL:n osakepääoman korottamisesta vasta kaksi vuotta myöhemmin marraskuussa 1995. Se tappioista. Lisäksi pääomasijoitus oli liian pieni muuttaakseen merkit- tävästi yrityksen taloudellista tilannetta, sillä se kattoi alle ei myöskään neljänneksen kertyneistä lisännyt omaa pääomaa riittävästi rajoittaakseen 47 §:n soveltamista, koska oma pääoma jäi reilusti negatiiviseksi. Lisäksi pääomasijoitus kattoi hädin tuskin yhtiön varojen ja velkojen erotuksen. Se ei myöskään riittänyt kattamaan joiden tuotantolaitosten määrästä Kreikan viranomaiset esittivät arvion edellä maini- tussa kertomuksessa. Tässä yhteydessä on huomattava, että Kreikan viranomaisten kuvauksen perusteella ATE:n inves- tointisuunnitelma lannoitteiden myynnin lisäämistä. Suunnitelmassa ei ilmeisesti ole lain- kaan otettu huomioon muita edellä mainitussa tutkimuk- sessa esitettyjä tietoja. nykyaikaistamiskustannuksia, yksinomaan koskee Lisäksi on huomattava, että komission hallussa olevien tietojen (9) mukaan pääomasijoitus oli tarkoitettu raaka- aineiden ostoon eikä tuotantolaitosten nykyaikaistamiseen. Tämän vahvistaa ainakin osittain vuoden 1995 tase, jossa tuotantokustannukset kasvoivat 800 miljoonaa drakmaa ja varastot 200 miljoonaa drakmaa vuoteen 1994 verrattuna. Tarvike- ja konekustannukset sen sijaan kasvoivat vain 34 miljoonaa drakmaa ja rakennuskustannukset noin 100 miljoonaa drakmaa samana ajanjaksona. Jos tämä tulkinta on oikea, se on lisätodiste siitä, ettei pääomasijoituksen tavoitteena ollut muuttaa yrityksen rakennetta rationalisoi- malla kustannuksia vaan auttaa tehdasta jatkamaan toimin- taansa ja lisäämään tuotantoaan. tervehdyttämistoimista, Joka tapauksessa ATE:n pääomasijoitus VAL:iin ei riittänyt tekemään yritystä kannattavaksi, eikä komissiolle ilmoitettu osakkaiden olisi muista Kreikan lain ja teollisuusministeriön kertomuksen mukaan pitänyt toteuttaa. Yrityksen asettaminen selvitystilaan johtuu luultavasti siitä, ettei mitään lisätoimenpiteitä toteu- tettu. joita Valtiojohtoinen ATE antoi VAL:n taloudellisen tilan heiketa amakm kahden vuoden ajan puuttumatta siihen mitenkään. Kun tilanteeseen viimein päätettiin puuttua, se ei riittänyt tekemään yritystä kannattavaksi. Tästä päätellen pankki ei toiminut kuten yksityinen sijoittaja tavanomaisissa markki- naolosuhteissa. Näin ollen VAL:n pääoman korottamista 1 miljardilla drakmalla on pidettävä perustamissopimuksen 92 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettuna tukena. (8) 23. maaliskuuta 1998 julkaistun Fertilizer Weekin mukaan VAL:n pesänhoitaja asetti yrityksen myyntiin vuoden 1998 alussa. (9) Fertilizer Week, 12. 6. 1995. L 30/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 2001 ii) Niiden toimenpiteiden osalta, jotka kansallinen sähköyhtiö (DEI) toteutti saadakseen VAL:n maksamaan 4,5 miljardin drakman (korot mukaan luettuina) suuruiseksi arvioidun velan, Kreikan viranomaiset totesivat velkojan käyttäneen yrityksen suhteen kaikki lain sallimat keinot. Velka liittyy vuosien 1989—1991 sähkönkulutukseen. DEI esitti asiasta kanteen Ateenan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen vuonna 1990. Menettelyn yhteydessä Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että asiaa käsiteltiin joulu- kuussa 1995, mutta siitä ei ole vielä annettu tuomiota (10). tukea. Vielä on tutkittava, ovatko ne laillisia ja soveltuvatko ne yhteismarkkinoille. Kaikki tuet myönnettiin yrityksille toimittamatta ennakkoilmoi- tusta komissiolle, mikä rikkoo perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa. Tästä syystä tuet ovat laittomia. LD:lle myönnettyjen tukien soveltuvuus yhteismarkki- noille DEI esitti myös kannekirjelmän, jossa vaadittiin varotoi- menpiteitä VAL:n suhteen. Vuonna 1993 VAL:n omai- suutta kiinnitettiin 4 miljardin drakman arvosta. Kyseessä olevat miljoonan drakman lainoille annetut valtiontakaukset. tuet ovat 1,2 miljardin drakman ja 600 Lisäksi VAL lyhensi velkaansa noin 800 miljoonalla drak- malla huhtikuusta joulukuuhun 1991. Näistä toimista päätellen DEI toteutti tarvittavat toimenpi- teet periäkseen saatavansa VAL:ltä. Siksi komissio päättää menettelyn tämän asian osalta. d) SYNELin toimenpiteet Ennen menettelyn aloittamista kantelun tekijä ilmoitti, että ATE käyttää määräysvaltaa SYNELissä. Menettelyn aloittamisen jälkeen komissiolle lähettämissään tiedoissa kantelun tekijä kuitenkin täsmensi, että ATE:lla oli ainoastaan osittainen määräysvalta. SYNELin tuista vuonna 1992 tehdyssä aikaisem- massa päätöksessä (11) komissio totesi, että 30 prosenttia yrityksestä oli ATE:n ja 70 prosenttia maatalousosuuskuntien yhdistysten omistuksessa. Kreikan viranomaiset ilmoittivat menettelyn yhteydessä, että SYNEL on yhä yksityinen yritys. Siksi sen toimet eivät kuulu perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Se, että SYNEL myönsi erilaisia maksuehtoja ostetusta lannoite- määrästä ja kyseisten toimittajien maantieteellisestä sijainnin mukaan, ristiriidassa markkinatalouden periaatteen kanssa. Kantelun tekijän tarkoittama kilpailun vääristyminen johtuu todennäköisesti siitä, että jotkut hankkijat, varsinkin PKT, myyvät tuotteitaan tappiolla. ei ole Tämän vahvisti myös menettelyyn puuttunut kolmas osapuoli, jonka mukaan SYNELin myyntihinnat kotimaan markkinoilla perustuvat suoraan sen toimittajien perimiin hintoihin. Komission arvio tästä kohdasta ei muksen muiden määräysten nojalla tehtäviä tutkimuksia. rajoita perustamissopi- VI LD:n saumat valtiontakaukset ja VAL:iin tehty pääomasijoitus ovat perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua a) Ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat Kreikan viranomaiset arvioivat, että tuet ovat suuntaviivojen (12) ja etenkin niiden 3. 4 kohdan mukaiset. Kohdassa todetaan komission voivan poiketa periaatteesta, jonka mukaan se ei jolla yritys vapautetaan osittain toimintatukea, yleensä salli saasteiden tai yrityksen toiminnasta johtuvien ympäristöhait- tojen kustannuksista. Poikkeus voi koskea esimerkiksi jäte- huoltoa ja ympäristöverojen alennusta. Tässä tapauksessa tuki on rajoitettava tavanomaiset tuotantokustannukset ylittävien kustannusten korvaamiseen. Tuen on oltava tilapäistä ja periaatteessa asteittain alenevaa, jotta se toimisi kannustimena saasteiden nopeampaan vähentämiseen tai resurssien järkeväm- pään käyttöön. Menettelyn aloittamisen yhteydessä esittämissään huomautuk- sissa Kreikan viranomaiset totesivat (7 päivänä tammikuuta 1997 päivätty kirje), että valtion toimenpiteen tavoitteena oli toimintakustannukset ympäristösyistä, kattaa eräät kiinteät koska tehdas toimi ainoastaan tilapäisesti ja kun valtio oli itse vaatinut tuotannon vähentämistä pysyvästi. Viranomaiset arvioivat kiinteiden kustannusten määräksi 1,5 miljardia drakmaa vuodessa. Ne koskivat ympäristönsuojelujär- jestelmien toimintaa (suodattimet ja jätehuolto: 300 miljoonaa drakmaa), huollossa lyhyellä aikavälillä tarvittavien tarvikkeiden ja varaosien ostoa (300 miljoonaa drakmaa) ja henkilöstöme- noja (900 miljoonaa drakmaa). Nämä menot pysyivät lähes ennallaan, vaikka tuotantoa supistettiin. Viranomaisten mukaan yritys vähensi lisäksi henkilöstöään 820 työntekijästä vuonna 1995 520 työntekijään vuonna 1996 ja lopulta 450 työntekijään vuonna 1997. Näin ollen tuen tarkoi- tuksena ei ollut jatkaa kannattamattoman yrityksen toimintaa keinotekoisesti, vaan sillä pyrittiin muuttamaan yrityksen rakennetta vähentämällä tuotantoa ympäristösyistä, kunnes toiminta lakkautettaisiin lopullisesti. Tämän oli määrä tapahtua 3—5 vuoden kuluessa. (10) Kreikan viranomaisten kirje, 21. marraskuuta 1997. (11) EYVL C 266, 15. 10. 1992, s. 5. (12) Katso alaviite 3. 1. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 30/53 Kreikan viranomaiset totesivat 21 päivänä marraskuuta 1997 päivätyssä kirjeessään, että Pireuksen prefekti määräsi 18 päivänä kesäkuuta 1997 antamallaan määräyksellä tehtaan sulkemisesta viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2000. Kirjeen mukaan tukien oli määrä kattaa tappiot, joita koitui tuotannon vähentämisestä 50 prosentilla viranomaisten määräyksestä, sekä mahdollistaa henkilöstön asteittainen irtisanominen. Valtiontakauksen antamista koskevissa asetuksissa sen sijaan todetaan, että taattujen lainojen tavoitteena on kattaa peräk- käisten tilikausien tappiot. Kreikan viranomaisten tarkoittamaa poikkeusta voida soveltaa tässä tapauksessa. Koska viranomaiset vaativat saastut- tuotannosta ei voinut tavien tuotantolaitosten sulkemista, aiheutua lisäkustannuksia tavanomaisiin tuotantokustannuksiin verrattuna, kuten suuntaviivoissa edellytetään. ei ja vähentämään kannustaisivat Ei myöskään voida väittää, että myönnetyt tuet alenisivat asteit- tain saasteita yritystä nopeammin tai käyttämään resursseja järkevämmin. Nämä kustannukset eivät vähene tulevaisuudessa, sillä kyse ei ole vähemmän saastuttavan tuotantomenetelmän käyttöönottami- sesta. Tuella ei pyritä kattamaan ympäristöä saastuttavasta toiminnasta aiheutuvia lisäkustannuksia, jotta toimintaa voitai- siin vähentää asteittain, vaan sillä pyritään kattamaan yrityksen kiinteät kustannukset. Lisäksi mikään ei viittaa siihen, että yri- tyksen kiinteiden kustannusten kattamiseen tarkoitettu tuki vähenisi asteittain. Tehtaan vaikeudet johtuivat siitä, että valtion ympäristösyistä toiminnan vaatimaan tuotannon vähentämiseen ei uudelleenjärjestelyä, jossa olisi otettu huomioon uudet toimin- taolosuhteet. Uudelleenjärjestelyssä järkeä, koska tehtaan toiminta oli päätetty (todennäköisesti PKT:n perusta- misen yhteydessä vuonna 1993) lopettaa kokonaan seuraavina vuosina. ei ollut liittynyt b) Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistuk- yhteisön suunta- valtiontukea koskevat seen myönnettävää viivat (13) Vaikka Kreikan viranomaiset eivät esittäneet suuntaviivojen soveltamista, ne viittaavat usein Drapetsonasin tehtaan raken- neuudistukseen ja vaikeuksiin. Siksi ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että viranomaiset vetoavat näihin suuntavii- voihin ainakin epäsuorasti. Komissio epäilee, voidaanko LD:tä, jolle siirrettiin vain määrit- telemätön osa PKT:n veloista, pitää suuntaviivoissa tarkoitet- tuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. Vaikka näin olisikin, se ei komission toissijaisen arvion mukaan täyttäisi muita suuntavii- voissa esitettyjä vaatimuksia, joiden perusteella tuen soveltu- vuus yhteismarkkinoille arvioidaan. Määrittelemätön osa PKT:n rahoituskuluista siirtyi siis LD:lle, tappiollisena, sillä sen liikevaihto ei jonka toiminta jatkui kattanut toimintakustannuksia. Epäsuotuisaa lähtötilannetta pahensi vielä LD:n lisääntyvä velkaantuminen. Tilikautena 1995 LD:n tappiot olivat 1,3 miljardia drakmaa ja tilikautena 1996 lähes 2,5 miljardia drakmaa. Yritys kuului koko toimin- tansa ajan lain 2190/1920 47 §:n soveltamisalaan, koska sen oma pääoma ei kertaakaan ollut positiivinen. Yritys asetettiin lopulta selvitystilaan elokuussa 1997. Kyseisiä valtiontakauksina myönnettyjä tukia ei voida pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna pelastustukena, vaikka ne mahdol- tuensaajayrityksen toiminnan jatkumisen. Tuet eivät listivat rajoittuneet määrään, joka tarvitaan yrityksen pitämiseksi toiminnassa, vaan ne kattoivat osan kiinteistä kustannuksista ja/tai liiketappioista. tuen kesto oli paljon pidempi kuin suuntaviivoissa Lisäksi määritelty aika, joka tarvitaan tervehdyttämistoimien määrää- miseen (yleensä kuusi kuukautta). Takaukset kattoivat 2,5 ja 1,5 vuoden lainat, eikä tänä aikana toteutettu lainkaan terveh- dyttämistoimia tai niistä ei ainakaan ilmoitettu komissiolle. Pelastustukea voidaan myöntää vain poikkeuksellisesti. Tässä tapauksessa toimenpide kuitenkin uusittiin ainakin kerran peräkkäisten liiketappioiden kattamiseksi. Tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille rakenneuudistustu- kena on huomattava, että komissiolle ei toimitettu rakenneuu- distussuunnitelmaa, jolla tehtaan toiminta saataisiin kannatta- vaksi pitkällä aikavälillä. Kreikan viranomaisten 7 päivänä tammikuuta 1997 päivätyn kirjeen perusteella vaikuttaa siltä, että tehtaan lopullisesta sulke- misesta päätettiin jo ennen kuin Pireuksen prefekti antoi määräyksen siitä (18 päivänä kesäkuuta 1997). Kirjeessä ilmoi- ja että sen tetaan, että tehdas toimii ainoastaan tilapäisesti toiminta lopetetaan noin 3—5 vuoden kuluessa, vaikka siitä ei ollut vielä annettu määräystä. PKT siirsi lannoitetuotantonsa marraskuussa 1995 perustetulle tytäryritykselleen LD:lle, ja LD hyödynsi sen kiinteää omai- suutta. Tuotantotilat jäivät PKT:n omistukseen, ja se vuokrasi ne LD:lle. Marraskuussa 1995 perustettu yritys julkaisi tilinpää- töksen, joka kattaa 31 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulu- kuuta 1995 välisen ajanjakson. Sen liikevaihto oli lähes sama kuin PKT:n liikevaihto 9 päivän maaliskuuta 1993 ja 31 päivän joulukuuta 1994 välisenä aikana. Lisäksi näyttää siltä, että LD:lle siirrettiin osa PKT:n veloista, mutta ei sen varoja. (13) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. Kreikan viranomaiset ja kantelun tekijä ovat yhtä mieltä ainakin siitä, että PKT:n tavoitteena oli hyödyntää tonttia kiinteistötar- koituksiin. Tehdasta ympäröivän tontin osto liittyy loogisesti PKT:n tavoitteeseen, sillä se halusi hyödyntää liiketoiminnas- jolle tehdas oli rakennettu. Näin ollen tehdasta saan tonttia, käyttäneen yrityksen (LD) pitkän aikavälin kannattavuudesta kannattaa tuskin puhua. Yritys oli erittäin vakavissa vaikeuk- sissa ja sen sulkemisesta ja lopettamisesta oli jo sovittu. LD:n asettaminen selvitystilaan vuonna 1997 vaikuttaa yrityksen tilanteeseen nähden luonnolliselta seuraukselta. L 30/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 2001 Suuntaviivojen muiden vaatimusten tarkastelu ei ole tarpeen, koska yritys ei täytä vaatimusta, jonka mukaan komissiolle on jolla yrityksen elinkel- esitettävä rakenneuudistussuunnitelma, poisuus saataisiin palautettua. Siksi takauksina myönnettyjä tukia ei voida hyväksyä rakenneuudistustukina. pelastamiseen tai rakenneuudistukseen myönnettäväksi tueksi. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan poik- keus ei koske niitä, koska niitä ei tarkoitettu kulttuurin tai kulttuuriperinnön edistämiseen. c) Toimintatuki Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa, koska tukia ei myönnetty yksittäisille kuluttajille tai luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Tukea ei voida pitää alueellisena investointitukena, koska sillä ei pyritä edistämään tuotantoinvestointia. Tukea on siis pidet- tävä toimintatukena. Tuet eivät siis sovellu yhteismarkkinoille. Toimintatukea voidaan myöntää ainoastaan perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille alueille. Mahdollisuus koskee koko Kreikan aluetta. Tiedonan- nossaan 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamisesta aluetukiin (14) toimintatuen myöntämisen tietyillä edellytyksillä: komissio sallii i) tuen on oltava määräaikaista ja sen tavoitteena on oltava 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla alueilla sijaitsevien yritysten rakenneongelmien poistaminen; ii) tuen on edistettävä elinkeinotoiminnan kestävää ja tasapai- noista kehitystä, eikä se saa aiheuttaa alakohtaista ylikapasi- teettia yhteisössä, jotta yhteisön tasolla syntynyt alakoh- tainen ongelma ei muodostuisi vakavammaksi kuin alkupe- räinen alueellinen ongelma; iii) tukea myönnettäessä ei saa rikkoa vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää tukea koskevia erityissääntöjä; iv) tuen soveltamisesta on toimitettava komissiolle vuosittain jossa ilmoitetaan kulujen kokonaismäärä tuki- kertomus, muodoittain ja mainitaan kyseiset alat; v) muihin jäsenvaltioihin suuntautuvan viennin edistämiseen ei saa myöntää tukea. Kolmas ehto ei selvästikään täyty, kun otetaan huomioon, mitä aiemmin todettiin vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen soveltamisesta. Lisäksi on syytä epäillä, edistikö tuki elinkeinotoiminnan kestävää ja tasapainoista kehi- tystä. Ilman rakenneuudistusta oli todennäköistä, että yrityksen tila heikkenee. Näin olisi käynyt, vaikka tehtaan sulkemisesta ei olisi ilmoitettu. LD:n 1,2 miljardin ja 600 miljoonan drakman lainojen takauk- sina myönnettyjä tukia ei voida pitää toimintatukina, joten perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan poik- keus ei koske niitä. Niihin ei myöskään voida soveltaa 92 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta, koska ne eivät edistä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta. Tukiin ei voida soveltaa 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, koska ne eivät täytä edellytyksiä, joiden perusteella ne voitaisiin hyväksyä vaikeuksissa olevien yritysten (14) EYVL C 212, 12. 8. 1988, s. 2. VAL:lle myönnettyjen tukien soveltuvuus yhteismarkki- noille Kuten edellä todettiin, yrityksen oma pääoma oli tilikautena 1993 vain hivenen positiivinen (1,6 miljoonaa drakmaa, kun osakepääoma oli 3,37 miljardia drakmaa). Vuoden 1994 lopussa se oli lähes 800 miljoonaa drakmaa negatiivinen ja vuonna 1995 lähes 500 miljoonaa drakmaa negatiivinen edellä mainitusta pääoman korotuksesta huolimatta. Vuoden 1996 lopussa oma pääoma oli 1,4 miljardia drakmaa negatiivinen. Yritystä on siis pidettävä vaikeuksissa olevien yritysten pelasta- miseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä, ja sen pääoman korottamista 1 miljardin drakman pääomasijoituksella on pidettävä rakenneuudistustu- kena. Tuki oli tarkoitettu tuotantolaitosten nykyaikaistamiseen uusien tuotteiden (seoslannoitteet) valmistamiseksi. Investointisuunni- telma koski lastaus- ja säkityslinjan automatisointia sekä raaka- ja lisäainevaraston rakentamista. Komissiolle ei esitetty ennustetta yrityksen kannattavuudesta lukuun ottamatta mainintaa, että investoinnilla pyrittiin paran- tamaan yrityksen taloudellista tilannetta lisäämällä tuotantoa. ATE:n ainoa selvitys tytäryrityksensä VAL:n myönteisistä tulok- sista oli selvitys yrityksen vuosituotannosta, jonka Kreikan toimittivat komissiolle 18 päivänä heinäkuuta viranomaiset 1997. Selvitys laadittiin todennäköisesti toiminnan lopetta- misen jälkeen. Komissio ei saanut rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka avulla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus voitaisiin palauttaa kohtuullisessa ajassa sen tulevia toimintaolosuhteita koskevien realististen oletusten perusteella. Kuten LD:n kohdalla, vaikeuk- sissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen muiden vaatimusten tarkastelu ei ole tarpeen. Yritys ei täytä vaatimusta, jonka mukaan komissiolle on esitettävä rakenneuu- distussuunnitelma, jolla toiminta saadaan kannattavaksi. Koska tämä suuntaviivoissa asetettu ehdoton edellytys ei täyty, tukeen ei voida soveltaa 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. 1. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 30/55 Tukea ei voida hyväksyä toimintatukena samoista syistä kuin LD:n kohdalla esitettiin. Näistä syistä siihen ei myöskään voida soveltaa 92 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksia. Samat perustelut pätevät myös 92 artiklan 2 kohdassa määrät- tyihin poikkeuksiin. Tämäkään tuki ei siis sovellu yhteismarkki- noille. on perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuet ovat laittomia, koska ne myönnettiin ilman ennakkoilmoi- tusta komissiolle, mikä rikkoo perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa. VII 2 artikla Tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille, koska niihin ei voida soveltaa perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. 3 artikla Kreikan on perittävä takaisin tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitetut tuet. Lipasmata Drapetsonasilta takaisin perittävästä summasta on vähennettävä 1 prosentin takausprovisio, joka yrityksen oli maksettava saadakseen valtiontakaukset. 4 artikla Takaisinperintä on suoritettava Kreikan lainsäädännön menette- lyjen ja säännösten mukaisesti ja tuen määrään lisätään korko, jota lasketaan tuen myöntämispäivästä sen takaisinmaksupäi- vään ja joka vastaa tuen myöntämispäivänä aluetukien netto- avustusekvivalentin laskemisessa Kreikassa käytettyä viite- korkoa. 5 artikla Kreikan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattami- seksi toteuttamansa toimenpiteet. Tämä päätös on osoitettu Kreikan tasavallalle. 6 artikla Tehty Brysselissä 21 päivänä huhtikuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen Komissio toteaa, että Kreikka myönsi laittomasti tukia LD:lle ja VAL:lle ja rikkoi perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohtaa. Kun on kyse EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista yhteismarkkinoille soveltumattomista tuista, komission on vaadittava jäsenvaltiota perimään laitto- masti myönnetyt tuet takaisin tuensaajilta, mikä vahvistetaan yhteisöjen tuomioistuimen 12 päivänä heinäkuuta 1973 asiassa 70/72 (15), 24 päivänä helmikuuta 1987 asiassa 310/85 (16) sekä 20 päivänä syyskuuta 1990 asiassa C 5/89 (17) antamissa tuomioissa. Siksi tuet on poistettava, ja siinä tapauksessa, että ne on jo myönnetty, Kreikan viranomaisten on perittävä ne takaisin. Edellä mainituista syistä LD:lle annettuihin valtiontakauksiin sisältyvän lainan katsotaan suuruinen, kuten menettelyn aloittamisen yhteydessä todettiin. tukiosuuden olevan taatun Kreikan viranomaisten on perittävä LD:lta takaisin vastaavat summat vähennettyinä 1 prosentin takausprovisiolla, jonka yhtiö maksoi saadakseen valtiontakaukset. Kreikan valtion on perittävä VAL-yritykseen tehtyä 1 miljardin drakman pääomasijoitusta vastaava summa takaisin yritykseltä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Lipasmata Drapetosonas A. E. :n 1,2 miljardin Kreikan drakman ja 600 miljoonan Kreikan drakman lainojen valtiontakaukset, jotka myönnettiin 16 päivänä tammikuuta 1996 ja 23 päivänä kesäkuuta 1996 tehtyjen ministeriön päätösten nojalla, ovat perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Myös 1 miljardin drakman pääomasijoitus, jonka valtion omis- tama ATE-pankki teki tytäryritykseensä VAL:ään vuonna 1995, (15) Kok. 1972/1973, s. 609. (16) Kok. 1987, s. 901. (17) Kok. 1990, s. I-3437


title: WRITTEN QUESTION No. 1090/99 by Francis DECOURRIERE Objective 1 - relocation within the European Union

eurovoc_concepts:
Nord-Pas-de-Calais
industrial building
less-favoured region
regional aid
transfer of businesses

formats: html print


title: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 1999/28/KE tal-21 ta' April 1999 li temenda l-Anness tad-Direttiva tal-Kunsill 92/14/KEE fuq il-limitazzjoni ta' l-operazzjoni ta' ajruplani koperti mill-Parti II, tal-Kapitolu 2, il-Volum 1 ta' l-Anness 16 tal-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali, it-tieni edizzjoni (1988)Test b'relevanza għaż-ŻEE.

eurovoc_concepts:
air transport
aircraft
civil aviation
international transport
technical standard
third country

formats: html pdf print

text: 292 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 4 31999L0028 6. 5. 1999 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 118/53 ID-DIRETTIVA TAL-KUMMISSJONI 1999/28/KE tal-21 ta' April 1999 li temenda l-Anness tad-Direttiva tal-Kunsill 92/14/KEE fuq il-limitazzjoni ta' l-operazzjoni ta' ajruplani koperti mill-Parti II, tal-Kapitolu 2, il-Volum 1 ta' l-Anness 16 tal-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Civili Internazzjonali, it-tieni edizzjoni (1988) (Test b'relevanza ghaż-ŻEE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, L-Artikolu 2 Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 92/14/KEE tat-2 ta' Marzu 1992 dwar il-limitazzjoni ta' l-operazzjoni ta' l-ajruplani koperti mill-Parti II, il-Kapitolu 2, il-Volum 1 ta' l-Anness 16 tal-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Civili Internazzjonali, it-tieni edizzjoni (1988) (1), kif l-ahhar emendata mid-Direttiva 98/20/ KE (2), u partikolarment l-Artikolu 9a taghha, (1) (2) (3) (4) Billi l-Artikolu 3 tad-Direttiva 92/14/KEE jeżenta l-ajru- plani mniżżla fl-Anness taghha, bil-kondizzjoni, partiko- larment, li dawn ikomplu jintużaw minn persuni natu- rali jew legali stabbiliti fil-pajjiż tar-registrazzjoni tal-per- jodu tar-referenza. Billi l-Artikolu 9a tad-Direttiva 92/14/KEE jipprovdi ghal procedura ssimplifikata ghall-emendi ta' dan l-Anness bil-ghan li tigi assigurata l-konformità shiha mal-kriterja dwar l-eligibilità. inqerdu u ohrajn Billi, xi ajruplani tnehhew mir-registru tal-pajjiż rilevanti li qed jiżviluppa, u emendi ghall-Anness huma ghaldaqshekk mehtiega. fl-Anness, inklużi tal-Kumitat Billi d-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva huma skond l-opinjoni tas- Sigurtà fl-Avjazzjoni stabbilit mir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3922/91 (3) (4), kif emendat bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2176/96 (5), ghar-Regolamentazzjoni L-Istati Membri ghandhom idahhlu fis-sehh il-ligijiet, ir- 1. regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi necessarji biex jikkonformaw ma' din id-Direttiva mhux aktar tard mill-1 ta' Settembru 1999. Dawn ghandhom jinfurmaw lill-Kumissjoni b'dan minnufih. Meta l-Istati Membri jadottaw dawn id-dispożizzjonijiet, dawn ghandu jkun fihom referenza ghal din id-Direttiva jew ghand- hom ikunu akkompanjati minn din ir-referenza fiż-żmien tal- pubblikazzjoni ufficjali taghhom. Il-procedura ghal din ir-refe- renza ghandha tigi adottata mill-Istati Membri. L-Istati Membri ghandhom jikkomunikaw lill-Kumissjoni 2. t-test tad-dispożizzjonijiet principali tal-ligi domestika li jadot- taw fil-qasam irregolat minn din id-Direttiva. L-Artikolu 3 Din id-Direttiva ghandha tidhol fis-sehh fl-20 jum mill-pubbli- kazzjoni taghha fil-Gurnal Ufficjali tal-Kommunitajiet Ewropej. L-Artikolu 4 Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri. ADOTTAT DIN ID-DIRETTIVA: Maghmula fi Brussel, fil-21 ta' April 1999. L-Artikolu 1 L-Anness tad-Direttiva 92/14/KEE qieghed b'hekk jigi emendat kif stabbilit fl-Anness ta' din id-Direttiva. Ghall-Kumissjoni Neil KINNOCK Membru tal-Kumissjoni (1) GU L 76, tat-23. 3. 1992, p. 21. (2) GU L 107, tas-7. 4. 1998, p. 4. (3) GU L 373, tal-31. 12. 1991, p. 4. (4) Il-laqgha tat-2 ta' Frar 1999 tal-Kumitat ghar-Regolamentazzjoni tas-Sigurtà fl-Avjazzjoni. (5) GU L 291, ta' l-14. 11. 1996, p. 15. 07/Vol. 4 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 293 Fl-Anness, l-ajruplani li gejjin se jithassru: L-ANNESS L-EGITTU In-Numru tas-Serje It-Tip Ir-Registrazzjoni L-Operatur 19843 B-707-336C SU-PBA Air Memphis Il-LEBANON In-Numru tas-Serje It-Tip Ir-Registrazzjoni L-Operatur 20260 19967 B-707-3B4C B-707-347C OD-AFE OD-AGV MEA MEA IL-LIBERJA In-Numru tas-Serje 45686 It-Tip DC8F-55 Ir-Registrazzjoni L-Operatur EL-AJQ Liberia World Airlines IL-MAROKK In-Numru tas-Serje It-Tip Ir-Registrazzjoni L-Operatur 20471 21214 21215 21216 B727-2B6 B737-2B6 B737-2B6 B737-2B6 CN-CCG CN-RMI CN-RMJ CN-RMK Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc IN-NIGERJA In-Numru tas-Serje It-Tip Ir-Registrazzjoni 19664 B707-338C 5N-VRG L-Operatur Air Tours IŻ-ŻIMBABWE In-Numru tas-Serje It-Tip Ir-Registrazzjoni L-Operatur 18930 45821 B707-330B DC8F-55 Z-WKU Z-WMJ Air Zimbabwe Affretair


title: EUR-lex : Euroopan yhteisöjen virallinen lehti: Lainsäädäntö L& C, Tiedonantoja ja ilmoituksia: Alustava versio 1998.

eurovoc_concepts:
EU Official Journal
teaching materials