title: Nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ, 29. aprill 1999, regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta

eurovoc_concepts:
carriage of goods
carriage of passengers
ferryboat
high-speed transport
maritime safety
roadworthiness tests
ship's passport

text: 296 ET Euroopa Liidu Teataja 31999L0035 1. 6. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/35/EÜ, 29. aprill 1999, 07/4. kd L 138/1 regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) vastavalt asutamislepingu artiklis 189c sätestatud menetlu- sele (3) ning arvestades, et: (4) (5) (6) merel toimuva reisijateveo siseturumõõdet silmas pida- des on ühenduse tasandi meede kõige tõhusam viis keh- testada ühenduse kõikides osades ühtne laevade ohutuse miinimumtase; ühenduse tasandi meede on parim viis tagada mõnede Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) raames kok- kulepitud põhimõtete ühtlustatud jõustamine, vältides nii konkurentsimoonutusi erinevate ühenduse sadamate ning ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade vahel, proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades on direk- tiiv sobivaim õigusakt, sest sellega antakse raamistik ühtse ja kohustusliku üldise ohutusstandardi kohaldami- jättes samas liikmesriikidele õiguse seks liikmesriikides, otsustada, missugused rakendusvahendid vastavad kõige paremini nende siseriiklikule süsteemile; ühise transpordipoliitika raames tuleb võtta lisameet- meid, et tõhustada reisijateveo ohutust merel; (7) laevade ohutus on eeskätt lipuriikide kohustus; iga liik- mesriik peaks tagama selle liikmesriigi lipu all sõitvate ro-ro-reisiparvlaevade ja neid käitavate ühingute suhtes kohaldatavate ohutusnõuete järgimise; (1) (2) (3) ühendus on tõsiselt mures arvukalt inimohvreid nõud- nud ro-ro-reisiparvlaevade õnnetuste pärast; isikutel, kes kasutavad ro-ro-reisiparvlaevu ja kiirreisilaevu ühenduse kõikides osades, on õigus eeldada ja loota asjakohasele ohutustasemele; nõukogu kutsus oma 22. detsembri 1994. aasta resolut- sioonis ro-ro-reisiparvlaevade ohutuse kohta (4) komis- joni üles esitama ettepanekuid kohustusliku ülevaatuse ja kontrollimise korra kohta kõigi ühenduse sadamatest või sadamatesse sõitvate ro-ro-reisiparvlaevade ohutuse taga- miseks, kaasa arvatud laevaõnnetuste uurimise õigus; (1) EÜT C 108, 7. 4. 1998, lk 122. (2) EÜT C 407, 28. 12. 1998, lk 106. (3) Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 1998. aasta arvamus (EÜT C 328, 26. 10. 1998, lk 82), nõukogu 21. detsembri 1998. aasta ühine seisu- koht (EÜT C 49, 22. 2. 1999, lk 15) ja Euroopa Parlamendi 10. veeb- ruari 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avalda- mata). (4) EÜT C 379, 31. 12. 1994, lk 8. (8) (9) põhjalikke korrapäraseid sadamariigi kontroll ei näe ette ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ennetavaid ülevaatusi ning kontrollimisi; seetõttu tuleks kontrollida, kas ühingud ning nende parvlaevad ja kiirlaevad vasta- vad IMO raames kokkulepitud ohutusstandarditele, vaja- duse korral piirkondlikul tasandil vastuvõtvate riikide korrapäraste kohustuslike ülevaatuste süsteemi kaudu; ühingutel tuleks takistada selliste parvlaevade ja kiirlae- vade käitamist, kui kontrollimise tagajärjel ilmneb nende ohutusnormide ohtlik mittevastavus; vastuvõtjariikidena käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kui vastuvõtjariikidele; teostatavad kohustused põhinevad konkreetsetel sadamariigi kohus- tustel, mis on täielikult kooskõlas 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga (UNCLOS); 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 297 (16) (10) ohutuse suurendamise ja konkurentsimoonutuste välti- mise huvides tuleks ühiseid ohutusnõudeid kohaldada kõigi ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade suhtes sõl- tumata nende lipuriigist, mis pakuvad korrapäraseid tee- nuseid liikmesriikide sadamasse või sadamast nii rahvus- vahelistel liinidel kui ka kohalikus rannasõidus kaugemal kui 20 miili rannajoonest, kus merehädalised võiksid maabuda, liikmesriikidele võimaluse laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala ro-ro-reisiparvlaeva- dele ja kiirreisilaevadele, mis tegelevad kohaliku ranna- sõiduga merepiirkondades kuni 20 miili kaugusel ranna- joonest; jättes tuleks ühingutele pandud koormuse vähendamiseks nõuetekohaselt arvestada varasemaid taatlusi ja ülevaa- tusi; ro-ro-reisiparvlaevad ja kiirreisilaevad tuleks ülevaa- tustest vabastada, kui on kindlaks tehtud, et nad vasta- vad käesolevale direktiivile samalaadsetel liinidel sõitmi- seks, ning asenduslaevade puhul peaks saama kasutada erikorda; ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade suhtes, mis on läbinud vastuvõtjariike rahuldava ülevaatuse, ei tohiks kohaldada laiendatud kontrolle vastavalt nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiivile 95/21/EÜ laevaohutust, laevadel reostuse vältimist ning elu- käsitlevate rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariigi kontroll) (1); ja töötingimusi standardite rahvusvaheliste (11) vastuvõtjariigid peavad kontrollima, kas ühenduse sada- matesse ja sadamatest sõitvad ro-ro-reisiparvlaevad ja kiirreisilaevad järgivad teatavaid ühtlustatud nõudeid lipuriigi sertifitseerimise ja jälgimise kohta; (17) liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et kohustusi vastuvõtjariikidena; täita oma (12) need ro-ro-reisiparvlaevad ja kiirreisilaevad peaksid nii ehitusjärgus kui ka kogu kasutusaja jooksul vastama kohaldatavatele liigitusnõuetele kere, pea- ja abimehha- nismide ning elektri- ja juhtimisseadmete ehituse ja hoolduse osas ning need tuleks varustada asjakohastele rahvusvahelistele nõuetele vastava reisiinfo salvestiga; (13) vastuvõtjariigid peaksid kontrollima, et neid teenuseid osutavad ühingud käitavad oma ro-ro-reisiparvlaevu ja kiirreisilaevu maksimaalset turvalisust tagaval viisil; huvi- tatud liikmesriikidel, mis ei ole lipuriigid, tuleks lubada täielikult osa võtta iga laevaõnnetuse uurimisest; (14) laevaõnnetuste või on oluline kontrollida, et kolmandate lipuriikide ameti- asutused nõustuvad ühingute kohustustega teha koostööd intsidentide uurimisel ning kõigi järgida tunnustatud organisatsioonide nõudeid liigituse ja vajaduse korral sertifitseerimise kohta; sellised ameti- asutused peaksid nõustuma ühtlustatud ülevaatuse- ja sertifitseerimismenetlustega; (15) ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade jätkuva vasta- vuse tagamiseks käesoleva direktiivi nõuetele peaksid vastuvõtjariigid korraldama ülevaatusi enne teenuse osu- tamise algust ja seejärel korrapäraste vaheaegadega ning alati, kui töötingimustes toimub oluline muutus; (18) liikmesriikidele võib osutuda kasulikuks saada oma ülesannete täitmisel abi tunnustatud organisatsioonidelt, mis vastavad nõukogu 22. novembri 1994. aasta direk- tiivi 94/57/EÜ (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegele- vate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tege- vust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (2) nõuetele; (19) ülevaatuste kavandamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade käitus- ning hoolduskavasid; (20) et nende siseriiklikud liikmesriigid peaksid tagama, õigussüsteemid võimaldaksid neil ja kõigil teistel oluliselt huvitatud liikmesriikidel osaleda või teha koostööd õnnetuste uurimisel või neid korraldada IMO laevaõnne- tuste uurimise koodeksi alusel; selliste uurimiste tulemu- sed tuleks teha avalikult kättesaadavaks; (21) kogum kaasnevaid meetmeid navigatsioonisüsteemide, situatsiooniplaneerimise ja kohalike tegevuspiirangute valdkondades suurendaks ohutust veelgi; (22) käesoleva direktiivi kohaldamise jälgimise võimaldami- seks tuleks luua ülevaatustest saadud teabel põhinev andmebaas; (1) EÜT L 157, 7. 7. 1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 98/42/EÜ (EÜT L 184, 27. 6. 1998, lk 40). (2) EÜT L 319, 12. 12. 1994, lk 20. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 97/58/EÜ (EÜT L 274, 7. 10. 1997, lk 8). ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd 298 (23) (24) tõhusal kohaldamisel on vaja, et käesoleva direktiivi abistaks komisjoni liikmesriikide esindajatest koosnev komitee; seda ülesannet võib täita nõukogu 13. septemb- ri 1993. aasta direktiivi 93/75/EMÜ (miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad ohtlikke või saastavaid kaupu veda- vaid laevu, mis suunduvad ühenduse sadamasse või lah- kuvad sealt) (1) artikliga 12 asutatud komitee; komitee võib teatavaid käesoleva direktiivi sätteid kohan- dada, et viia need vastavusse ühenduse või IMO meet- metega, ja parandada selle korda, et võtta arvesse 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS) edasisi jõustunud muudatusi ning tagada mõnede IMO resolutsioonide muudatuste ühtlustatud rakendamine, laiendamata käesoleva direktiivi reguleeri- misala, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Eesmärk Käesoleva direktiivi eesmärk on sätestada kohustuslike ülevaa- tuste süsteem, mis annab suurema kindluse ro-ro-reisiparvlae- vade ja kiirreisilaevade liinivedude ohutu käitamise suhtes ühenduse sadamatesse ja sadamatest ning anda liikmesriikidele õigus korraldada nende teenustega seoses juhtunud laevaõnne- tuste või intsidentide uurimisi, nendes osaleda või nende raa- mes koostööd teha. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas direktiivis ja selle lisades kasutatakse järgmisi mõis- teid: a) ro-ro-reisiparvlaev – mereliikluses üle 12 reisijale mõeldud reisijateveoalus, mis on planeeritud nii, et maantee- või raudteesõidukid võivad ise pardale ja maha sõita; b) kiirreisilaev – käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval muudetud 1974. aasta SOLASe konventsiooni X peatüki 1. reeglis määratletud kiirlaev, mis veab rohkem kui 12 reisi- jat; c) reisija – iga inimene, kes ei ole: i) kapten ja meeskonnaliikmed või muud isikud, kes töötavad ükskõik kellena laeval selle laeva huvides, ja ii) alla ühe-aastane laps; d) 1974. aasta SOLASe konventsioon – käesoleva direktiivi vas- tuvõtmise kuupäeval kehtiv rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel koos selle protokollide ja muu- datustega; e) f) rahvusvaheline kiirlaevakoodeks – IMO meresõiduohutuse komitee 20. mai 1994. aasta resolutsioonis MSC 36 (63) sisalduv kiirlaevade ohutuse rahvusvaheline koodeks, nagu seda on muudetud käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuu- päeval; liinivedu – ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva vedude see- ria, mis tagab ühenduse kahe või enama sama sadama vahel, või reiside seeria samast sadamast ja samasse sada- masse ilma vahepeatusteta kas: i) avaldatud sõiduplaani kohaselt; või ii) nii regulaarselt või sageli, et need moodustavad ilmse süstemaatilise sarja; g) merepiirkond – iga merepiirkond, mis sisaldub vastavalt nõu- kogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivi 98/18/EÜ (reisilae- vade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) (2) artiklile 4 koos- tatud nimekirjas; h) tunnistused on: i) rahvusvaheliste merereisidega tegelevate ro-ro-reisiparv- laevade ja kiirreisilaevade puhul muudetud 1974. aasta SOLASe konventsiooni alusel antud meresõiduohutust tõestavad tunnistused koos asjakohase seadmete doku- mentatsiooniga ning vajaduse korral vabastussertifikaa- tide ja tegevuslubadega; ii) kohaliku rannasõiduga tegelevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade puhul vastavalt direktiivile 98/18/EÜ tõestavad tunnistused koos antud meresõiduohutust asjakohase seadmete dokumentatsiooniga ning vajaduse korral vabastussertifikaatide ja tegevuslubadega; i) vabastussertifikaat – iga vastavalt 1974. aasta SOLASe kon- ventsiooni reegli IB/12 punkti a alapunkti vi sätetele antud sertifikaat; (1) EÜT L 247, 5. 10. 1993, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 98/74/EÜ (EÜT L 276, 13. 10. 1998, lk 7). (2) EÜT L 144, 15. 5. 1998, lk 1. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 299 j) lipuriigi ametiasutus – pädev asutus riigis, mille lipu all ro- ro-reisiparvlaeval või kiirreisilaeval on õigus sõita; riigi sadamasse või sadamast sõltumata nende lipust, kui nad tegelevad rahvusvaheliste merereisidega või kohaliku rannasõi- duga direktiivi 98/18/EÜ artiklis 4 nimetatud A-klassiga hõlma- tud merepiirkondades. k) l) vastuvõtjariik – liikmesriik, kelle sadama(te)sse või sadama(- te)st ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev liinivedudega tege- leb; sadamast rahvusvaheline merereis – merereis väljaspool seda liikmesriiki asuvasse sadamasse või vastu- pidi; liikmesriigi m) kohalik rannasõit – merereis liikmesriigi sadamast samasse või teise selle liikmesriigi sadamasse; 2. Liikmesriigid võivad kohaldada käesolevat direktiivi ro-ro- reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade suhtes, mis tegelevad koha- liku rannasõiduga lõikes 1 nimetamata merepiirkondades. Nen- des tingimustes kohaldatakse asjakohaseid eeskirju kõigi sama- des tingimustes töötavate ro-ro-reisiparvlaevade või kiirreisilae- vade suhtes ilma diskrimineerimiseta lipuriigi, kodakondsuse või ühingu tegevuskoha alusel. n) tunnustatud organisatsioon – iga vastavalt direktiivi 94/57/EÜ artiklile 4 tunnustatud organisatsioon; Artikkel 4 o) ühing – ühing, kes käitab üht või mitut ro-ro-reisiparvlaeva, millele on antud nõuetele vastavuse tunnistus vastavalt nõukogu 8. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 3051/ 95 (ro-ro-tüüpi reisiparvlaevade meresõiduohutuse korral- duse kohta) (1) artikli 5 lõikele 2, või ühing, kes käitab kiir- reisilaeva, millele on antud nõuetele vastavuse tunnistus vastavalt käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval muu- detud 1974. aasta SOLASe konventsiooni reeglile IX/4; p) laevaõnnetuste uurimise koodeks – laevaõnnetuste ja intsiden- tide uurimise koodeks, mille IMO võttis vastu assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsiooniga A. 849(20); q) eriülevaatus – artiklites 6 ja 8 täpsustatud vastuvõtjariigi teh- tav ülevaatus; Ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevadega seoses nõutavad esmased ülevaatused Enne ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva liinivedudega 1. tegelema hakkamist või 12 kuu jooksul pärast artikli 19 lõikes 1 nimetatud kuupäeva sel kuupäeval juba liiniveoga tegeleva ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva puhul kontrollivad vastu- võtjariigid, et ro-ro-reisiparvlaevad ja kiirreisilaevad: a) omavad kehtivat tunnistust, mille on välja andnud lipuriigi ametiasutus või tema nimel tegutsev tunnustatud organisat- sioon; r) kvalifitseeritud inspektor – avalik teenistuja või isik, kelle liik- mesriigi pädev asutus on nõuetekohaselt volitanud teos- tama tunnistuste andmisega seotud ülevaatusi ja kontrolle ning kes vastab V lisas täpsustatud kutsekvalifikatsiooni ning sõltumatuse nõuetele; b) on tunnistuste andmiseks üle vaadatud vastavalt asjakohas- tele menetlustele ja suunistele, mis on lisatud IMO assamb- lee resolutsioonile A. 746(18) ülevaatuse suuniste kohta ülevaatuste ja sertifitseerimise ühtlustatud süsteemi alusel, nagu neid loetakse käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal, või sama eesmärgi saavutamiseks kavandatud menetlustele; s) puudus – seisund, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele. c) järgivad tunnustatud organisatsiooni eeskirjadega või lipu- riigi ametiasutuses samaväärsena tunnustatud eeskirjadega klassifikatsiooniks täpsustatud standardeid kere, masinate ning elektri- ja juhtimisseadmete ehituse ja hoolduse osas; Artikkel 3 Kohaldamisala 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi ro-ro-reisiparvlae- vade ja kiirreisilaevade suhtes, mis teevad liinivedusid liikmes- (1) EÜT L 320, 30. 12. 1995, lk 14. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 179/98 (EÜT L 19, 24. 1. 1998, lk 35). d) on varustatud reisiinfo salvestiga (voyage data recorder – VDR) teabe andmise eesmärgil võimaliku õnnetusjuhtumi uurimiseks. Reisiinfo salvesti peab vastama IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsiooni A. 861(20) toimimis- normidele ning järgima Rahvusvahelise Elektrotehnikako- misjoni (IEC) standardis nr 61996 sätestatud katsestandar- jõustumist ehitatud ro-ro- deid. Enne käesoleva direktiivi reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade pardale paigaldatavate 300 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd reisiinfo salvestite puhul võib teha mõnede nõuete järgimi- sest erandeid. Erandid ja tingimused, mille korral neid tehakse, võetakse vastu artiklis 16 sätestatud korras; 2. Kui sellise parvlaeva või kiirlaeva lipuriik ei ole liikmesriik, peab lipuriik kinnitama, et on vastu võtnud ühingu kohus- tuse järgida käesoleva direktiivi nõudeid. e) järgivad konkreetseid püstuvusnõudeid, mis on võetud vastu piirkondlikul tasandil ja üle võetud nende siseriikli- kesse õigusaktidesse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõu- kogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teata- mise kord ning infoühiskonna teenuste eeskirjade esitamise kord) (1) ettenähtud teatamise korrale, kui nad tegelevad selles piirkonnas nende siseriiklike õigusaktidega reguleeri- tava teenusega, kui need nõuded ei ületa 1995. aasta SOLASe konverentsi resolutsiooni 14 lisas (lepinguga seo- tud püstuvusnõuded) täpsustatud nõudeid ja neist on teata- tud IMO peasekretärile resolutsiooni punktis 3 sätestatud korras. Lõike 1 punkti e kohaldatakse kiirreisilaevade suhtes 2. ainult vajaduse korral. Artikkel 5 Ühingute ja lipuriikidega seoses nõutavad esmased ülevaatused Enne ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva liinivedudega tege- lema hakkamist või 12 kuu jooksul pärast artikli 19 lõikes 1 nimetatud kuupäeva sel kuupäeval juba liiniveoga tegeleva ro- ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva puhul peavad vastuvõtjarii- gid: 1. kontrollima, et sellist parvlaeva või kiirlaeva liinivedudel käitavad ühingud: a) võtavad vajalikud meetmed I lisas sätestatud erinõuete kohaldamise tagamiseks ning esitavad tõendi käesoleva lõike ja artikli 4 järgimise kohta liinivedudega seotud vastuvõtjariikidele; b) lepivad eelnevalt kokku, et vastuvõtjariigid ja iga oluli- selt huvitatud liikmesriik võivad korraldada kõigi lae- vaõnnetuste või intsidentide uuringuid, neis täielikult osaleda või nende raames koostööd teha vastavalt artik- lile 12, ning võimaldavad neile ligipääsu sellise õnne- tuse või juhtumiga seotud parvlaeva või kiirlaeva rei- siinfo salvestist saadud teabele. Artikkel 6 Esmased eriülevaatused Enne ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva liinivedudega 1. tegelema hakkamist või 12 kuu jooksul pärast artikli 19 lõikes 1 nimetatud kuupäeva sel kuupäeval juba liiniveoga tegeleva ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva puhul korraldavad vastu- võtjariigid vastavalt I ja III lisale esmase eriülevaatuse veendu- maks, et ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev vastab liinivedude ohutuks tegemiseks vajalikele nõuetele. Kui käesolevat artiklit kohaldatakse enne käitamise algust, 2. määravad vastuvõtjariigid esmase eriülevaatuse jaoks kuupäeva, mis ei ole rohkem kui üks kuu pärast artiklites 4 ja 5 nõutava kontrollimise lõpetamiseks vajalike kinnituste kättesaamist. Artikkel 7 Erisätted 1. Kui ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev hakkab tegelema teise liiniveoga, võtab uus vastuvõtjariik igati arvesse varem selle parvlaeva või kiirlaeva puhul käesoleva direktiiviga regu- leeritud varasema liiniveoga tegelemiseks tehtud taatlusi ja ülevaatusi. Kui uus vastuvõtjariik on nende varasemate taatluste ja ülevaatustega rahul ning kui need on uutes töötingimustes asjakohased, ei tule enne ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva töö algust uuel liiniveol kohaldada artikleid 4, 5 ja 6. 2. Artikleid 4, 5 ja 6 ei pea kohaldama, kui juba käesoleva direktiiviga reguleeritava liiniveoga tegelev käesolevale direktii- vile vastav ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev viiakse üle teisele käesoleva direktiiviga reguleeritavale liiniveole, kus asjakohased vastuvõtjariigid nõustuvad, et marsruudi omadused on sama- laadsed, ning kõik vastuvõtjariigid nõustuvad, et ro-ro-reisi- parvlaev või kiirreisilaev vastab kõigile selle liiniveo ohutus- nõuetele. Ühingu taotluse korral võivad asjaomased vastuvõtjariigid eel- nevalt kinnitada oma nõusolekut, et marsruudi omadused on samalaadsed. (1) EÜT L 204, 21. 7. 1998, lk 37. Direktiivi on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (EÜT L 217, 5. 8. 1998, lk 18). 3. mise tagamiseks Juhul kui ettenägematute asjaolude tõttu tuleb veo jätku- ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev kiiresti 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 301 asendada ning lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata, võib vastuvõtjariik lubada parvlaeval või kiirlaeval tegevust alustada juhul, kui: Artikkel 9 Teatamine a) visuaalne kontroll ja dokumentide kontroll ei tekita kaht- lusi, et ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev ei vasta vajalikele ohutusnõuetele, ja Vastuvõtjariigid teatavad ühingutele viivitamata kirjalikult artik- litele 4, 5, 6 ja 8 vastavate taatluste ja ülevaatuste tulemustest. b) vastuvõtjariik lõpetab artiklitele 4, 5 ja 6 vastavad taatlused ning ülevaatused ühe kuu jooksul. Artikkel 10 Tegevuse tõkestamine Artikkel 8 Vastuvõtjariik tõkestab ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisi- 1. laeva tegevuse liinivedudel: Korrapärased eriülevaatused ja muud ülevaatused a) kui ta ei saa kinnitada artiklite 4 ja 5 nõuete järgimist; Vastuvõtjariigid korraldavad kord 12-kuulise ajavahemiku 1. jooksul: — eriülevaatuse vastavalt III lisale, ja — ülevaatuse liiniveo ajal, mille eesmärk on hõlmata piisavalt palju I, III ja IV lisas loetletud punkte, et veenda vastuvõtja- riiki, et parvlaev või kiirlaev vastab jätkuvalt kõikidele ohu- tusnõuetele. b) alati, kui artiklites 6 ja 8 nimetatud ülevaatuste ajal leitakse puudusi, mis kujutavad vahetut ohtu inimelule, parvlaevale või kiirlaevale, selle meeskonnale ja reisijatele; c) kui leiavad kinnitust II lisas loetletud ühenduse õigusaktide rikkumised, mis kujutavad vahetut ohtu inimelule, parvlae- vale või kiirlaevale, selle meeskonnale ja reisijatele; d) alati, kui lipuriik ei ole temaga konsulteerinud artikli 13 lõigetes 1 või 5 nimetatud küsimustes, kuni vastuvõtjariik teeb kindlaks, et oht on kõrvaldatud ja direktiivi nõuded täidetud. Artiklile 6 vastav esmane eriülevaatus loetakse käesoleva artikli kohaldamisel eriülevaatuseks. Vastuvõtjariik teatab ühingule kirjalikult otsusest tõkestada ro- täieliku ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva tegevus, esitades põhjenduse. Vastuvõtjariik korraldab eriülevaatuse vastavalt III lisale 2. iga kord, kui ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev läbib ulatusliku remondi, ümberehituse ja muudatused või kui muutub laeva haldaja või lipp või laeva klass. Laeva haldaja või lipu või laeva klassi muutumise korral võib liikmesriik siiski varem parvlaeval või kiirlaeval tehtud taatlusi ja ülevaatusi arvestades ning juhul, kui see muutus ei mõjuta laeva tööohutust, vabastada parv- laeva või kiirlaeva käesolevas lõikes nõutavast eriülevaatusest. 2. Kui ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev tegutseb juba liini- veol ja leitakse puudusi, nõuavad vastuvõtjariigid ühingult vaja- like meetmete võtmist nende kõrvaldamiseks viivitamatult või täpselt määratletud ning mõistlikuks tähtajaks, kui need ei ohusta vahetult parvlaeva või kiirlaeva, selle meeskonna ja rei- sijate ohutust. Pärast puuduste kõrvaldamist kontrollivad vastu- võtjariigid, et kõrvaldamine on neile täiesti vastuvõetav. Kui see neile vastuvõetav ei ole, tõkestavad nad parvlaeva või kiirlaeva tegevuse. Kui lõikes 1 nimetatud ülevaatuste käigus peaksid kinni- 3. tust leidma või ilmnema puudused käesoleva direktiivi osas, mis nõuavad tegevuse tõkestamist, kannab ühing kõik tavalisel aruandeperioodil ülevaatustega seotud kulud. 3. Liikmesriigid kehtestavad ja säilitavad vastavalt siseriikli- kele õigusaktidele sobivas korras ühingu kaebuse esitamise õiguse tegevuse tõkestamise otsuse vastu. Kaebusi tuleks käsit- leda kiiresti. Kaebuse esitamine ei too kaasa otsuse automaatset peatamist. 302 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd Pädev asutus teatab ühingule nõuetekohaselt kaebuse esitamise õigusest. Kui vastuvõtjariikide vahel on püsivad lahkarvamused 7. artikli 4 ja artikli 5 lõike 1 nõuete täitmise kohta, teatab iga eriülevaatusega seotud vastuvõtjariigi ametiasutus komisjonile kohe lahkarvamuste põhjused. 4. Juhul kui artikleid 4, 5 ja 6 kohaldatakse enne ro-ro-reisi- parvlaeva või kiirreisilaeva tegevust liiniveol, tuleb otsus laeva töö tõkestamise kohta teha ühe kuu jooksul pärast esmast eri- ülevaatust ja edastada see viivitamata ühingule. Komisjon võtab viivitamata õiguslikke meetmeid otsuse 8. tegemiseks artiklis 16 sätestatud korras. Artikkel 11 Esmaste ja korrapäraste eriülevaatustega seotud kord 1. Vastuvõtjariigid vabastavad ro-ro-reisiparvlaevad ja kiirrei- silaevad, millele on tehtud asjaomast (asjaomaseid) vastuvõtja- riiki (vastuvõtjariike) rahuldavad eriülevaatused, direktiivi 95/ 21/EÜ artikli 7 lõikes 4 nimetatud laiendatud ülevaatustest ning laiendatud ülevaatustest, mis põhinevad selgel alusel, et nad kuuluvad selle direktiivi artikli 7 lõikes 1 ja V lisa A osa punktis 3 nimetatud reisilaevade kategooriasse. Sama parvlaeva või kiirlaeva eriülevaatusega seotud kahe 2. või rohkema vastuvõtjariigi ametiasutused teevad omavahel koostööd. Eriülevaatusi teeb asjaomas(t)e vastuvõtjariigi (vastu- võtjariikide) kvalifitseeritud inspektoritest koosnev rühm. Kui on vaja hinnata kvalitatiivselt klassiga seotud sätete järgimist, tagavad vastuvõtjariigid, et rühma kuulub vajalik ekspert, kaa- sates vajaduse korral inspektori. Inspektorid teatavad puudustest vastuvõtjariikide ametiasutus- tele. Vastuvõtjariik edastab selle teabe lipuriigile, kui see riik ei ole ülevaatusega seotud vastuvõtjariik. tunnustatud organisatsiooni Asjaomane vastuvõtjariik võib nõustuda korraldama 3. ülevaatust teise asjaomase vastuvõtjariigi taotluse korral. 4. Ühingu taotluse korral kutsuvad vastuvõtjariigid lipuriigi, mis ei ole vastuvõtjariik, ametiasutuse osalema igas käesoleva direktiivi sätetele vastavas eriülevaatuses. 5. Vastavalt artiklitele 6 ja 8 ülevaatust kavandavad vastu- võtjariigid võtavad nõuetekohaselt arvesse parvlaeva või kiir- laeva käitus- ja hoolduskava. Artikkel 12 Õnnetusjuhtumite uurimine vastavate Liikmesriigid määratlevad oma siseriiklike 1. õigussüsteemide raames õigusliku seisundi, mis võimaldab neil ja igal teisel oluliselt huvitatud liikmesriigil osaleda ro-ro-reisi- parvlaeva või kiirreisilaevaga seotud laevaõnnetuse või intsi- dendi uurimises või teha selle raames koostööd või kui see on ette nähtud laevaõnnetuste uurimise koodeksiga, korraldada nimetatud uurimine. 2. Mõistete “oluliselt huvitatud riik”, “uurimist juhtiv riik” ja “laevaõnnetus” tähendused on samad, mis laevaõnnetuste uuri- mise koodeksis. 3. Kui ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev on seotud laevaõn- netusega, algatab uurimismenetluse liikmesriik, kelle vetes õnnetus või juhtum toimub, või juhul, kui see toimub muudes vetes, viimane parvlaeva või reisilaeva külastatud liikmesriik. See riik jääb vastutavaks uurimise ja muude oluliselt huvitatud riikidega kooskõlastamise eest, kuni vastastikku lepitakse kokku uurimist juhtiv riik. 4. Selliseid uurimisi korraldavad, neis osalevad või nende raames koostööd tegevad liikmesriigid tagavad, et uurimine viiakse lõpule võimalikult tõhusal viisil ja võimalikult lühikese aja jooksul, võttes arvesse laevaõnnetuste uurimise koodeksi. 5. Liikmesriigid tagavad sellistest uurimistest järelduvate aru- annete avalikustamise vastavalt laevaõnnetuste uurimise koo- deksi punktile 12. 3 ning nendest teatamise komisjonile. Artikkel 13 Kaasnevad meetmed Eriülevaatuste 6. mille vorm kehtestatakse artiklis 16 sätestatud korras. järeldused dokumenteeritakse aruandes, Vabastussertifikaati andvad või tunnustavad liikmesriigid 1. teevad koostööd asjaomase vastuvõtjariigi või lipuriigi ameti- asutusega, et lahendada kõik erimeelsused vabastuste sobivuse osas enne esmast eriülevaatust. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 303 Liikmesriigid peaksid käitama kaldapealseid navigatsioo- 2. nisüsteeme ja muid teabekavasid vastavalt IMO resolutsioonile A. 795(19), et aidata ro-ro-reisiparvlaevadel ja kiirreisilaevadel ohutult tegelda liiniveo või selle osaga, mille ohutuse eest nad vastutavad. 3. Iga liikmesriik esitab komisjonile koopiad artikli 11 lõikes 6 nimetatud ülevaatusaruannetest, vajaduse korral koos IMO identifitseerimisnumbriga. Komisjon võib artiklis 16 sätestatud korras otsustada sobiva vahendi üle muudele laevadele identifit- seerimisnumbri määramiseks. Kui liiniveoga on seotud kaks või mitu vastuvõtjariiki, võib andmed esitada üks neist vastuvõtja- riikidest. Komisjon rajab ja säilitab andmebaasi, mis sisaldab esitatud teavet. Andmebaasile ligipääsu tingimused otsustatakse artiklis 16 sätestatud korras. 4. Liikmesriigid tagavad, et liinivedudel nende sadamatesse või sadamatest ro-ro-reisiparvlaevu või kiirreisilaevu käitavad ühingud on võimelised säilitama ja rakendama laeva hädaolu- korra situatsiooniplaneerimise ühtset süsteemi. Sel eesmärgil kasutavad nad raamistikku, mis on sätestatud IMO assamblee resolutsioonis A. 852(20) ühtse situatsiooniplaneerimise struk- tuuri suuniste kohta. Kui liiniveoga on vastuvõtjariikidena seo- tud kaks või mitu liikmesriiki, kehtestavad nad ühiselt erinevate marsruutide plaani. 5. Liikmesriigid tagavad, et lipuriigi ametiasutus kaasab neid vastuvõtjariikidena täielikult enne kiirlaeva tegevusloa andmist vastavalt kiirlaevade koodeksi punkti 1. 9. 3 sätetele. Liikmesrii- gid peavad tagama, et kehtestatakse või säilitatakse kohalikes oludes nõutavad inimelu, toimuva tegevuse kaitseks vajalikud tegevuspiirangud, ning võtavad meetmeid nende piirangute järgimise tagamiseks. loodusvarade ja rannikul mast või sadamasse liinivedu pakkuvale ühingule käesoleva direktiiviga esitatavatest nõuetest. Artikkel 16 Regulatiivkomitee Komisjoni abistab direktiivi 93/75/EMÜ artikli 12 lõike 1 1. alusel loodud komitee. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni 2. esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsi- muse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätesta- tud viisil. Eesistuja ei hääleta. 3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu. b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepa- neku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kaheksa nädala jooksul alates nõukogu poole pöördu- misest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. Artikkel 14 Vastuvõtjariikide koostöö Artikkel 17 Muutmise kord Artiklis 16 sätestatud korras võib: a) lisasid, Sama liiniveoga seotud vastuvõtjariigid peavad käesoleva direk- tiivi kohaldamisel ühendust. b) mõisteid, Artikkel 15 Toetusmeetmed Liikmesriigid teatavad kolmandatele riikidele, kellel on kas lipu- riigi kohustused või vastuvõtjariigi omadele sarnased kohustu- sed ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade osas, mis jäävad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ning sõidavad liikmesriigi sadama ning kolmanda riigi sadama vahel, igale ühenduse sada- c) viiteid ühenduse õigusaktidele, d) viiteid IMO resolutsioonidele, muuta määral, mis on vajalik nende vastavusse viimiseks ühen- duse või IMO jõustunud meetmetega, kuid käesoleva direktiivi reguleerimisala laiendamata. Samuti võib lisasid muuta artiklis 16 sätestatud korras, kui on vaja parandada käesoleva direktiiviga kehtestatud korda, kuid selle reguleerimisala laiendamata. 304 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd Artikkel 18 Karistused Artikkel 20 Kohaldamise hindamine Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõe- tud siseriiklike õigusnormide rikkumise eest määratavate karis- tuste süsteemi ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende karistuste kohaldamine. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Kolm aastat pärast artikli 19 lõikes 1 nimetatud kuupäeva hin- dab komisjon teabe alusel, mida liikmesriigid esitavad vastavalt artiklile 13, käesoleva direktiivi kohaldamist. Artikkel 19 Kohaldamine Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks 1. vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. detsembril 2000 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile. 2. Artikli 4 lõike 1 punkti d sätteid kohaldatakse hiljemalt 30 kuud pärast IEC standardi nr 61996 avaldamiskuupäeva või 1. jaanuaril 2001, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Kui 3. lisavad liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku aval- damise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. 4. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teatab sellest teistele liikmesriikidele. Artikkel 21 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 22 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Luxembourg, 29. aprill 1999 Nõukogu nimel eesistuja W. MÜLLER 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 305 I LISA ERINÕUDED, MIDA ÜHINGUD PEAVAD TÄITMA (millele on viidatud artikli 5 lõikes 1 ning artiklites 6 ja 8) Ühingud peavad tagama, et nende ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade pardal: 1. 2. on kaptenile enne parvlaeva või kiirlaeva sõidu algust tagatud sobiv teave kaldapealsete navigatsioonisüsteemide ja muude teabekavade kättesaadavuse kohta, mis aitavad tal laeva ohutult juhtida, ning et ta kasutab liikmesriikide rajatud navigatsiooniabi ja teabekavasid; kohaldatakse MSC ringkirja 699 (reisijate ohutusjuhendi sätteid; läbivaadatud suuniste kohta) lõigete 2–6 asjakohaseid 3. on kergesti ligipääsetavasse kohta üles pandud laeva tööajakorralduse tabel, mis sisaldab: a) b) töötamise ajakava merel ja sadamas ning vahipersonali nõutavat maksimaalset tööaega või minimaalset puhkeaega; 4. ei ole kapten piiratud ühegi otsuse tegemisel, mis tema ametialase arvamuse kohaselt on ohutuks laevasõiduks ja tööks vajalik, eriti raskete ilmastikuolude korral ja rasketes mereoludes; 5. peab kapten arvestust laevasõiduga seotud tegevuste ja juhtumite kohta, mis on laevasõidu ohutuse seisukohast olu- lised; 6. 7. 8. teatatakse igast laevakere uste ja sellega seotud plaadistuse kahjustusest või püsivast häirest, mis võib mõjutada parvlaeva või kiirlaeva terviklikkust, ning igast selliste uste sulgemisvahendite puudusest kiiresti nii lipuriigi ameti- asutusele kui ka vastuvõtjariigile ja et need parandatakse kiiresti ning rahuldavalt; on enne ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva väljumist reisile kättesaadav ajakohane reisiplaan. Reisiplaani etteval- mistamisel tuleb täielikult arvesse võtta MSC resolutsioonis … (70) reisiplaneerimise suuniste kohta esitatud suuni- seid. tehakse üldine teave pardal viibivatele vanuritele ja puuetega isikutele kättesaadavate teenuste ning abi kohta reisija- tele teatavaks ja kättesaadavaks nägemispuuetega inimestele sobivas vormis. 306 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd II LISA ÜHENDUSE ÕIGUSAKTIDE NIMEKIRI (millele on viidatud artikli 10 lõike 1 punktis c) — nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiiv 93/75/EMÜ miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad ohtlikke või saasta- vaid kaupu vedavaid laevu, mis suunduvad ühenduse sadamatesse või lahkuvad sealt (EÜT L 247, 5. 10. 1993, lk 19). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/74/EÜ (EÜT L 276, 13. 10. 1998, lk 7), — nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiiv 94/58/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (EÜT L 319, 12. 12. 1994, lk 28). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/35/EÜ (EÜT L 172, 17. 6. 1998, lk 1), vastavate erisustega, — nõukogu 8. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 3051/95 ro-ro-tüüpi reisiparvlaevade meresõiduohutuse korral- duse kohta (EÜT L 320, 30. 12. 1995, lk 14). Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 179/98 (EÜT L 19, 24. 1. 1998, lk 35). 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 307 III LISA ERIÜLEVAATUSTE MENETLUSED (millele on viidatud artiklites 6 ja 8) 1. Eriülevaatustega tagatakse õigusaktidest tulenevate nõuete, eriti konstruktsiooni, vaheruumideks jaotumise ja püstu- vuse, masinate ning elektriseadmete, lastimise, püstuvuse, tulekaitse, maksimaalse reisijate arvu, päästevahendite ning ohtlike kaupade veo, raadioside ja navigatsiooniga seotud nõuete täitmine õigel eesmärgil ning et need hõlma- vad vajaduse korral vähemalt järgmist: — avariigeneraatori käivitamine, — avariivalgustuse kontroll, — raadioseadmete avariitoiteallika kontroll, — valjuhääldiside testimine, — tuletõrjeõppus, kaasa arvatud tuletõrjuja varustuse kasutamise oskuse näitamine, — tuletõrje-avariipumba toimimine juhul, kui selle põhitorustiku külge on ühendatud kaks töötavat tuletõrjevooli- kut, — katelde, pea- ja abimasinate kütusevarustuse ning ventilaatorite kaugjuhitavate hädaseiskamispidemete testi- mine, — tulesiibrite kaug- ja paiksete sulgemisseadmete testimine, — tulekahju avastamis- ja häiresüsteemide testimine, — tuletõkkeuste korraliku sulgumise testimine, — pilsipumpade toimimine, — veekindlate vaheseinte uste sulgemine; nii paiksetest kui ka kaugjuhtimispunktidest, — veendumine, et meeskonna võtmeliikmed on tutvunud hukkumatuse informatsiooniga, — vähemalt ühe valvepaadi ja ühe päästepaadi vettelaskmine, nende jõuseadme ja roolimehhanismi käivitamine ja testimine ning nende tagasi tõstmine veest nende asukohale pardal, — kõikide päästepaatide ja valvepaatide nimistule vastavuse kontrollimine, — parvlaeva või kiirlaeva rooliseadme ja avariirooliseadme testimine. 2. Eriülevaatustega kaasneb pardal kavandatud hooldussüsteemi kontrollimine. 3. Eriülevaatused keskenduvad meeskonnaliikmete teadmistele ja nende tõhususele ohutuseeskirjade, hädaolukorras tegutsemise plaanide, hoolduse, töökorralduse, reisijate ohutuse, komandosilla korra ning lasti ja sõidukitega seotud tegevuste osas. Kontrollitakse meremeeste oskust mõista ning vajaduse korral anda korraldusi ja juhiseid ning anda aru ühises töökeeles, mis on dokumenteeritud laeva logiraamatus. Kontrollitakse dokumentaalseid tõendeid, et meeskonnaliikmed on edukalt läbinud erikoolituse, pidades eelkõige silmas järgmist: — masside juhtimise koolitus, — hädaolukorras vajalike süsteemide tundmaõppimise koolitus, 308 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd — ohutuskoolitus töötajatele, kes annavad hädaolukorras otsest ohutusabi reisijatele reisijate ruumides, eriti vanu- ritele ja puuetega inimestele, ning — kriisijuhtimise ja inimeste käitumist käsitlev koolitus. Eriülevaatusega kaasneb hindamine, kas tööaja korraldus tekitab põhjendamatut väsimust eriti vahipersonalil. 4. Kolmandate riikide antud meeskonnaliikmete meresõidudiplomeid tunnustatakse üksnes juhul, kui need vastavad 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise (STCW) konventsiooni reeglile I/10. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 309 SOOVITUSLIKUD SUUNISED KVALIFITSEERITUD INSPEKTORITELE, KES TEEVAD PLAANIVÄLISEID ÜLEVAATUSI LIINIVEDUDE AJAL IV LISA (millele on viidatud artikli 8 lõikes 1) 1. Reisijatega seotud teave Vahend, mida kasutatakse veendumiseks, et ro-ro-reisiparvlaeva või kiirreisilaeva (edaspidi “laev”) lubatud reisijate arvu ei ületata. Kontrollitakse, et reisijatega seotud teabe registreerimissüsteem vastab reeglitele ja on tõhus. Kontrol- litakse, kuidas edastatakse teave reisijate koguarvu kohta kaptenile, ja vajaduse korral, kuidas edasi-tagasi reisijad, kes laevalt ei lahku, kajastuvad tagasisõitjate koguarvus. 2. Lastimis- ja püstuvusteave Kontrollitakse, kas on vajaduse korral paigaldatud usaldusväärsed süvisemõõturid ja et neid kasutatakse. Kontrolli- takse, kas on võetud meetmeid tagamaks, et laev ei ole ülekoormatud ning sobiv vaheruumideks jaotumise veeliin ei jää vee alla. Kontrollitakse, kas on tehtud nõuetekohane lastimis- ja püstuvushindamine. Kontrollitakse, kas kaup, sõidukid ja muu last on vajaduse korral kaalutud ja et need andmed edastatakse laevale lastimis- ja püstuvushinda- misel kasutamiseks. Kontrollitakse, kas hukkumatuse informatsioon on püsivalt nähtaval ja et laeva juhtkonnale on tagatud hukkumatuse informatsiooni sisaldavad brošüürid. 3. Mereohutus Menetlus, millega tagatakse, et laev on enne kai äärest lahkumist merekindel, ja mis peaks hõlmama konkreetse ette- kandmise korra, et kogu laevakere on veekindel ja ilmastikukindlad uksed on suletud. Kontrollitakse, kas kõik sõidu- kiteki uksed on suletud, enne kui laev kai äärest lahkub, või jäävad avatuks üksnes selle ajani, kui vöörivisiir sulgub, ning samuti vööri-, ahtri- ja külguste sulgemisseadmeid ning näidikutulede ja jälgimiskaamerate olemasolu nende seisundi näitamiseks komandosillal. Kõik raskused näidikutulede töös, eriti uste lülitite puhul, tuleks kindlaks teha ja neist ette kanda. 4. Ohutusteated Kontrollitakse tavaliste ohutusteadete ning hädaolukorras tegutsemise juhiste ja suuniste esitamist sobiva(te)s keel(- t)es. Kontrollitakse, kas tavaline ohutusteade esitatakse reisi alguses ja on kuuldav kõigis üldkasutatavates ruumides, kaasa arvatud avatud tekid, kuhu reisijatel on ligipääs. 5. Logiraamatu kanded Kontrollitakse logiraamatut, et tagada kannete tegemine vööri, ahtri ja muude veekindlate ning ilmastikukindlate uste sulgemise, vaheruumideks jaotumise veekindlate ustega seotud õppuste, rooliseadmete testimise jm kohta. Samuti kontrollitakse süviste, vabaparda ja püstuvuse ning meeskonna ühise töökeele dokumenteerimist. 6. Ohtlikud kaubad Kontrollitakse, et ohtlikke või saastavaid kaupu veetakse vastavalt asjakohastele reeglitele ja eeskätt seda, et on koos- tatud ohtlikke ja saastavaid kaupu käsitlev deklaratsioon koos lastimanifesti või lastiplaaniga nende asukoha näitami- seks pardal, et konkreetse lasti vedu reisilaevadel on lubatud ning et ohtlikud ja saastavad kaubad on nõuetekohaselt märgistatud, sildistatud, paigutatud, kinnitatud ja eraldatud. 310 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd Kontrollitakse, kas ohtlikke ja saastavaid kaupu vedavad sõidukid on nõuetekohaselt märgistatud ning kinnitatud. Kui veetakse ohtlikke või saastavaid kaupu, peab asjakohase lastimanifesti või lastiplaani koopia olema kättesaadav kaldal. Kontrollitakse, et kapten on teadlik teatamisnõuetest vastavalt direktiivile 93/75/EMÜ ja järgitavatest häda- olukorras tegutsemise juhistest ning esmaabi andmisest intsidentide puhul, mis on seotud ohtlike kaupade või mere- keskkonna saasteainetega. Kontrollitakse, et sõidukitekkide ventilatsioon töötab kogu aeg ja et seda suurendatakse, kui sõidukite mootorid töötavad, ja et komandosillal on mingil kujul näidik selle kohta, kas sõidukiteki ventilatsioon töötab. 7. Kaubaveokite kinnitamine Viis, kuidas kaubaveokid on kinnitatud, näiteks kas plokkide abil paigaldatud või individuaalsete kinnitusköitega. Kontrollitakse, kas on piisavalt kinnituspunkte. Kaubaveokite kinnitamise kord, kui kogetakse või eeldatakse halbu ilmastikutingimusi. Busside ja mootorrataste kinnitamise meetod, kui see on vajalik. Kontrollitakse, et laeval on lasti kinnitamise käsiraamat. 8. Sõidukitekid Kontrollitakse, kas eri- ja ro-ro-lastiruume valvatakse või jälgitakse pidevalt teleseiresüsteemiga, et märgata sõidukite liikumist halbades ilmastikutingimustes ja reisijate lubamatut sisenemist. Kontrollitakse, et tuletõkkeuksed ja sisse- pääsud hoitakse kinni ja et paigaldatud on teated, millega keelatakse reisijate sisenemine sõidukitekile laeva merel oleku ajal. 9. Veekindlate uste sulgemine Kontrollitakse, kas järgitakse laeva tegevusjuhistes ettenähtud põhimõtteid vaheruumideks jaotumise veekindlate uste kohta. Kontrollitakse ka nõutavate õppuste korraldamist. Kontrollitakse, kas võimaluse korral hoitakse koman- dosillalt juhitavad veekindlad uksed paiksel juhtimisel. Kontrollitakse, et uksed oleksid piiratud nähtavuse ja kõigi ohtlike olukordade puhul kinni. Kontrollitakse, et meeskonda juhendatakse uste kasutamise õige viisi osas ja et nad on uste väärkasutamise ohtudest teadlikud. 10. Tuletõrje ringkäigud Tuleks kinnitada, et korraldatakse tõhusaid ringkäike, et kiiresti avastada iga tulekahju puhkemine. See peaks hõl- mama eriruume, kuhu ei ole paigaldatud paikset tulekahju avastamis- ja häiresüsteemi märkega, et neis ruumides võib korraldada punktis 8 viidatud ringkäike. 11. Suhtlemine hädaolukorras Kontrollitakse, et vastavalt laevahäirete kavale on piisavalt meeskonnaliikmeid, kes aitaksid hädaolukorras reisijaid, ning et nad on kergesti eristatavad ja võimelised reisijatega hädaolukorras suhtlema, võttes arvesse järgmiste tegurite asjakohast ja piisavat kombinatsiooni: a) keel või keeled, mis on asjakohased konkreetsel marsruudil veetavate reisijate peamiste rahvuste puhul; b) c) võimalus, et oskus kasutada lihtsat ingliskeelset sõnavara põhijuhiste andmiseks võib osutuda suhtlemisvahen- diks abi vajava reisijaga vaatamata sellele, kas reisijal ja meeskonnaliikmel on ühine keel või mitte; võimalik vajadus suhelda hädaolukorras muude vahenditega (nt ettenäitamine, käega antavad märguanded või tähelepanu juhtimine juhiste, kogunemispunktide, päästevahendite või evakuatsiooniteede asukohtadele juhul, kui suuliseid märguandeid ei ole võimalik anda); d) reisijatele nende emakeeles või -keeltes antud täielike ohutusjuhiste ulatus; e) keeled, milles hädaolukorrateateid võidakse edastada hädaolukorra või õppuse ajal, et anda reisijatele olulisi juhiseid ja hõlbustada meeskonnaliikmetel reisijate abistamist. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 311 12. Meeskonnaliikmete ühine töökeel Kontrollitakse, et kehtestatud on töökeel, mis tagab meeskonna tõhusa tegevuse ohutusküsimustes, ja et see töökeel on dokumenteeritud laeva logiraamatus. 13. Ohutusvahendid Kontrollitakse, et pääste- ja tuletõrjevahendid, kaasa arvatud tuletõkkeuksed ja muud kergesti kontrollitavad ehitusli- kud tulekaitsevahendid hoitakse korras. Kontrollitakse, et tuletõrjeplaanid asuvad alaliselt nähtavas kohas või et laeva juhtkonna liikmetele on kättesaadavaks tehtud samaväärset teavet sisaldavad vihikud. Kontrollitakse, et pääste- vestide asukoht on sobiv ja et laste päästevestide asukohta oleks võimalik kergesti kindlaks teha. Kontrollitakse, et sõidukite lastimine ei tõkesta võimalike sõidukitekkidel asuvate tuletõrjevahendite, avariisulgurite, pardaklappide juhtimisseadmete jne tööd. 14. Navigatsiooni- ja raadioseadmed ntrollitakse, et navigatsiooni- ja raadioseadmed, kaasa arvatud avariiraadiopoid (EPIRB), on töökorras. 15. Täiendav avariivalgustus Kontrollitakse, et paigaldatud on täiendav avariivalgustus, kui reeglid seda nõuavad, ja et peetakse puuduste registrit. 16. Evakuatsiooniteed Kontrollitakse, et evakuatsiooniteed oleks märgistatud vastavalt kohaldatavatele nõuetele ja et nende valgustus on korraldatud nii pea- kui ka avariitoiteallikatest. Kontrollitakse, kas on võetud meetmed evakuatsiooniteede sõiduki- test vabana hoidmiseks, kui evakuatsiooniteed ületavad või läbivad sõidukitekke. Kontrollitakse, et väljapääsud, eriti tollimaksuvabade kaupluste väljapääsud, mis on leitud liigsete kaupadega tõkestatuna, hoitakse vabad. 17. Tegevusraamat Kontrollitakse, et kaptenile ja igale vanemtüürimehele on antud tegevusraamatu eksemplarid ja et muud eksemplarid on kättesaadavad kõigile meeskonnaliikmetele. Samuti kontrollitakse, kas on olemas kontroll-lehed, mis käsitlevad merelemineku ettevalmistusi ja muid tegevusi. 18. Masinaruumi puhtus Kontrollitakse, et masinaruum hoitakse puhtana, pidades silmas hoolduskorda. 19. Jäätmete kõrvaldamine Kontrollitakse, et prügikäitluse ja -kõrvaldamise kord on rahuldav. 20. Plaaniline hooldus Kõigil ühingutel peaks olema konkreetne alaline kord koos plaanilise hoolduse süsteemiga kõigis ohutusega seotud valdkondades, kaasa arvatud vööri- ja ahtriuksed ning avad laeva külgedes koos nende sulgemisseadmetega, mis hõl- maks ka masinaruumi hoolduse ja ohutusvahendid. Laeval peaksid olema plaanid kõigi vahendite korrapäraseks kontrollimiseks, et hoida ohutusstandardeid kõrgeimal tasemel. Laeval peaks olema kord puuduste dokumenteerimi- seks ja nende õige parandamise kinnitamiseks, et kapten ja määratud isik kaldal ühingu haldusstruktuuris oleksid puudustest teadlikud ja neile teatataks, kui puudused on ettenähtud aja jooksul parandatud. Sisemiste ja välimiste 312 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd vööriuste sulgemisvahendite töö korrapärane kontroll peaks hõlmama näidikuid, jälgimisseadmeid ja kõiki piigarteid vöörivisiiri ja sisemise ukse vahelistes ruumides ning eelkõige sulgurmehhanisme ja nendega seotud hüdraulilisi süsteeme. 21. Merereisi tegemine Merereisi tehes tuleks kasutada võimalust kontrollida tunglemist, sealhulgas istmete kättesaadavust ning vahekäi- kude, treppide ja avariiväljapääsude ummistamist pagasi ja reisijatega, kes ei leia istekohta. Samuti tuleks kontrol- lida, et reisijad lahkuvad sõidukitekilt enne laeva väljasõitu ja et nad pääsevad sinna alles vahetult enne sildumist. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 313 KVALIFITSEERITUD INSPEKTORITE KVALIFIKATSIOONI JA SÕLTUMATUSE KRITEERIUMID V LISA (millele on viidatud artikli 2 punktis r) 1. Liikmesriigi pädev asutus peab volitama kvalifitseeritud inspektorit teostama artiklis 6 nimetatud eriülevaatusi. 2. Kvalifitseeritud inspektor peab kas: — olema töötanud vähemalt ühe aasta liikmesriigi pädeva asutuse juures lipuriigi inspektorina, kes tegeleb ülevaa- tuste ja sertifitseerimisega vastavalt 1974. aasta SOLASe konventsioonile, — ja ta peab: a) omama kapteni diplomit, mis lubab tal juhtida 1 600 gt või suuremaid laevu (vt STCW, reegel II/2), või b) omama vanemmehaaniku diplomit, mis lubab tal täita ülesandeid laeval, mille peageneraatori võimsus on 3 000 kW või rohkem (vt STCW, eeskiri III/2), või c) olema sooritanud mõnes liikmesriigis laevainseneri, mehaaniku või merendusega seotud inseneri eksami ja töötanud vastava insenerina vähemalt viis aastat, — punktis a ja b osutatud kvalifitseeritud inspektorid peavad olema teeninud merel vastavalt teki- või masinaosa- konna ohvitserina vähemalt viis aastat; või: — kvalifitseeritud inspektoril peab olema mõnes liikmesriigis asjakohane ülikoolikraad või samaväärne, ja — ta peab olema läbinud mõnes liikmesriigis laevaohutusinspektorite koolis koolituse ja saanud kvalifikatsiooni, ja — ta peab olema teeninud vähemalt kaks aastat liikmesriigi pädeva asutuse juures lipuriigi inspektorina, kes tege- leb ülevaatuste ja sertifitseerimisega vastavalt 1974. aasta SOLASe konventsioonile. 3. Kvalifitseeritud inspektorid peavad suutma suhelda meremeestega suuliselt ja kirjalikult merel kõige sagedamini kasutatavas keeles. 4. Kvalifitseeritud inspektoritel peavad olema asjakohased teadmised 1974. aasta SOLASe konventsiooni sätete ja käesoleva direktiivi asjakohaste sätete kohta. 5. Eriülevaatusi tegevatel kvalifitseeritud inspektoritel ei tohi olla ärihuve kõnealuses ühingus ega üheski ühingus, mis tegeleb liinivedudega asjaomasest vastuvõtjariigist või -riiki, ega inspekteeritavates ro-ro-reisiparvlaevades või kiirrei- silaevades, samuti ei tohi kvalifitseeritud inspektorid töötada valitsusvälistes organisatsioonides või valitsusväliste organisatsioonide kasuks, kes teevad seadusega ettenähtud või klassifitseerimisülevaatusi või annavad sellele ro-ro- reisiparvlaevale või kiirreisilaevale tunnistusi. 6. Aktsepteeritakse ka eespool nimetatud kriteeriumidele mittevastavaid inspektoreid, kes direktiivi 95/21/EÜ vastuvõt- mise kuupäeval on liikmesriigi pädeva asutuse poolt sadamariigi kontrolli tegemiseks tööle võetud


title: Uredba Sveta (ES) št. 1399/1999 z dne 29. aprila 1999 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti, in Uredbe (EGS) št. 574/72 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71

eurovoc_concepts:
family benefit
social legislation
social security
worker (EU)

formats: html pdf print

text: 354 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 31999R1399 30. 6. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 164/1 UREDBA SVETA (ES) št. 1399/1999 z dne 29. aprila 1999 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti, in Uredbe (EGS) št. 574/72 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 51 in 235 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), predloženega po posvetovanju z Upravno komisijo za socialno varnost delavcev migrantov, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), (1) ker je treba ustrezno spremeniti Uredbo Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skup- nosti (4), in Uredbo Sveta (EGS) št. 574/72 z dne 21. marca 1972 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in nji- hove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (5); ker so te spremembe povezane s spremembami, ki so jih države članice sprejele v svojih zakonodajah na področju socialne varnosti; (2) ker uporaba poglavja 8 o družinskih pokojninah postavlja vprašanja razlage in izvajanja in ker je v interesu oseb, da se družinske pokojnine izračunajo v skladu z določbami poglavja 3 naslova III in ne na podlagi določb poglavja 8; (3) ker izračun družinskih pokojnin v skladu s poglavjem 3 ne vpliva na obveznost izplačila razlik v skladu s sodbami Sodišča Evropskih skupnosti, in to za tiste dajatve, ki ostanejo v poglavju 8; (1) UL C 325, 23. 10. 1998, str. 12. (2) UL C 150, 28. 5. 1999. (3) UL C 101, 12. 4. 1999, str. 41. (4) UL L 149, 5. 7. 1971, str. 2. Uredba, kakor je bila posodobljena z Uredbo (ES) št. 118/97 (UL L 28, 30. 01. 1997) in nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 307/99 (UL L 38, 12. 2. 1999). (5) UL L 74, 27. 3. 1972, str. 1. Uredba, kakor je bila posodobljena z Uredbo (ES) št. 118/97 (UL L 28, 30. 1. 1997) in nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 307/99 (UL L 38, 12. 2. 1999). 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 355 (4) ker se zdi primerno spremeniti oddelek „L. PORTUGALSKA“ Priloge IIa, da bi se upoštevale spremembe portugalske zakonodaje; (5) ker je treba dodati novi točki k oddelkoma Priloge VI „G. IRSKA“ in „O. ZDRU ENO KRALJESTVO“, da bi se upoštevala posebna pravila o prednosti pri prekrivanju upravičenja do družinskih dajatev po zakonodaji Združenega kraljestva in Irske na podlagi opravljanja poklicne dejavnosti na ozemlju ene izmed teh dveh držav članic; (6) ker določbe v prilogah k Uredbi (EGS) št. 574/72 nimajo neposrednega vpliva na določanje pravic posa- meznikov; (7) ker bi morali predvideti možnost, da se vse priloge k Uredbi (EGS) št. 574/72 spremenijo z uredbo, ki jo Komisija sprejme na zahtevo države članice ali držav članic ali njihovih pristojnih organov, potem ko je upravna komisija predložila mnenje; ker je dejanski namen sprememb teh prilog preprosto to, da se v instrument Skupnosti vključijo odločitve, ki jih sprejmejo države članice ali njihovi pristojni organi; (8) ker je treba spremeniti oddelek „43. ŠPANIJA — ITALIJA“ Priloge 5 k Uredbi (EGS) št. 574/72; (9) ker je treba zaradi upravne reorganizacije v Franciji v zvezi s pregledi zahtevkov za podaljšanje napotitev ali posebnih napotitev ustrezno spremeniti oddelek „E. FRANCIJA“ Priloge 10 k Uredbi (EGS) št. 574/72; (10) ker je sprememba pravil v zvezi s koordinacijo nacionalnih sistemov socialne varnosti z uporabo pravnega instrumenta Skupnosti, ki je obvezujoč in neposredno uporaben v vseh državah članicah, nujna in ustrezna zato, da bi na področju socialne varnosti dosegli prosto gibanje delavcev; (11) ker je to v skladu z določbami tretjega odstavka člena 3b Pogodbe, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (EGS) št. 1408/71 se spremeni: 1. Člen 44(3) se nadomesti z naslednjim: „3. To poglavje se ne uporablja za zvišanja pokojnin ali za nadomestila k pokojninam zaradi otrok ali za družinske pokojnine, ki se dodelijo v skladu z določbami poglavja 8. “ 2. Člen 78(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Izraz ‚dajatve‘ v tem členu pomeni družinske dodatke, in kadar je to primerno, dodatne ali posebne dodatke za sirote. “; 356 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 3. Vstavi se naslednji člen: „Člen 78a Družinske pokojnine, razen tistih, ki so dodeljene po sistemu zavarovanja za nesreče pri delu in poklicne bolezni, se štejejo za ‚dajatve‘ v okviru člena 78/1, če je bil pokojni kadarkoli zajet v sistem, ki zagotavlja samo družinske dodatke ali dodatne ali posebne dodatke za sirote. Ti sistemi so našteti v Prilogi VIII. “; 4. Člen 79 se spremeni: (a) v odstavkih 1 in 3 se izraz „77 in 78“ nadomesti z izrazom „77, 78 in 78a“; (b) v odstavku 2 se izraz „77 ali 78“ nadomesti z izrazom „77, 78 ali 78a“; 5. Člen 79a se spremeni: (a) v odstavku 1 se izraz „Člen 78“ nadomesti z izrazom „Člen 78a“; (b) v odstavku 2 se za izraz „poglavje 8“ vstavi besedilo „razen če člen 44(3) ne določa drugače“; 6. vstavi se naslednji člen: „Člen 95e Prehodne določbe za uporabo Uredbe (ES) št 1399/1999 (1) 1. Uredba (ES) št. 1399/1999 se uporablja za pravice sirot, katerih roditelj, po katerem je sirota upravičena do dajatev, je umrl po 1. septembru 1999. 2. Vsaka zavarovalna doba ali doba prebivanja, dopolnjena pred 1. septembrom 1999 po zakonodaji države članice, se upošteva za ugotavljanje pravic, pridobljenih v skladu z Uredbo (ES) št. 1399/1999. 3. Pravice sirot, katerih roditelj, po katerem so upravičene do dajatev, je umrl pred 1. septembrom 1999, se lahko na zahtevo ponovno preučijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1399/1999. 4. Če je zahteva iz odstavka 3 vložena v dveh letih po 1. septembru 1999, se pravice iz Uredbe (ES) št. 1399/1999 pridobijo od tega datuma naprej in za te osebe se ne smejo uporabljati določbe zakonodaje katere koli države članice o izgubi ali zastaranju pravic. 5. Če je zahteva iz odstavka 3 vložena po preteku dveh let po 1. septembru 1999, so pravice, ki niso izgub- ljene ali zastarane, pridobljene od datuma takšne zahteve, in to ob upoštevanju ugodnejših določb zakono- daje katere koli države članice. (1) UL L 164, 30. 6. 1999, str. 1. “ 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 357 7. v Prilogi I, del I, oddelek „C. NEMČIJA“, se v pododdelku (a) doda: „ali katerikoli javni uslužbenec, ki prejema za svoj položaj javnega uslužbenca plačo, enako najmanj tisti, ki bi imela pri zaposleni osebi za posledico obvezno zavarovanje za brezposelnost“; 8. v Prilogi IIa se oddelek „L. PORTUGALSKA“ nadomesti z: „L. PORTUGALSKA (a) družinski dodatek za otroke in mladino, za katerega se ne plačujejo prispevki, in s tem povezani dodatni znesek, izplačljiv za invalidnost (Zakonski odlok št. 160/80 z dne 27. maja 1980, kakor je bil spreme- njen z Zakonskim odlokom št. 133-C/97 z dne 30. maja 1997); (b) dodatek, za katerega se ne plačujejo prispevki, za obiskovanje posebne izobraževalne ustanove (Zakonski odlok št. 160/80 z dne 27. maja 1980, kakor je bil spremenjen z Zakonskim odlokom št. 133-C/97 z dne 30. maja 1997); (c) družinska pokojnina, za katero se ne plačujejo prispevki (Zakonski odlok št. 160/80 z dne 27. maja 1980, kakor je bil spremenjen z Zakonskim odlokom št. 133-C/97 z dne 30. maja 1997); (d) državna starostna in invalidska pokojnina, za katero se ne plačujejo prispevki (Zakonski odlok št. 464/80 z dne 13. oktobra 1980); (e) dodatek, za katerega se ne plačujejo prispevki, za pomoč in postrežbo, ki jo nudi tretja oseba (Zakonski odlok št. 160/80 z dne 27. maja 1980, kakor je bil spremenjen z Zakonskim odlokom št. 133-C/97 z dne 30. maja 1997); (f) vdovska pokojnina, za katero se ne plačujejo prispevki (Izvedbena uredba št. 52/81 z dne 11. novembra 1981)“; 9. Priloga III se spremeni: (a) v delu A, številka 37, se besedilo nadomesti z naslednjim: „Člen 4 Sporazuma o socialni varnosti z dne 28. aprila 1997. “; (b) v delu B, številka 37, se besedilo nadomesti z naslednjim: „Člen 4 Sporazuma o socialni varnosti z dne 28. aprila 1997. “; 10. Priloga IV se spremeni: (a) v delu D, številka 1, točka (g), se doda naslednje besedilo: „in dodatni znesek družinske pokojnine v skladu z Zakonom o pokojnini za preživele osebe z dne 17. januarja 1969“; (b) v delu D, številka 3, se doda naslednje besedilo: „Sporazum o socialni varnosti z dne 28. aprila 1997 med Zvezno republiko Nemčijo in Finsko. “; 11. Priloga VI se spremeni: (a) v oddelku „C. NEMČIJA“, točka 3, se črtajo besede „razen upokojencev“; 358 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 (b) v oddelku „D. ŠPANIJA“ se drugi odstavek točke 9 glasi: „Sin embargo, el Régimen Especial de Estudiantes español (‚Seguro Escolar‘) se aplicará a aquellos estudiantes que sean nacionales de otros Estados miembros y estén estudiando en España, en las mismas condiciones que los estudiantes de nacionalidad española. (uporablja se samo za špansko različico);“ (c) v oddelku „G. IRSKA“ se doda naslednja točka: „11. Upravičenje do družinskih dodatkov, izključno po irski zakonodaji, začasno miruje, kadar so v istem časovnem obdobju za istega družinskega člana družinske dajatve izplačljive izključno po zakono- daji Združenega kraljestva ali do višine zneska teh dajatev v skladu s členi 73, 74, 77, 78 ali 78a uredbe. “; (d) v oddelku „J. NIZOZEMSKA“ se doda naslednja točka: „7. Naslov II uredbe za ‚ directeur-grootaandeelhouder‘ (direktorja-velikega delničarja) družbe z ome- jeno odgovornostjo se uporablja: vsaka oseba, ki na Nizozemskem opravlja dejavnost kot samozaposlena oseba v imenu družbe z omejeno odgovornostjo, v kateri ima, pomemben delež v smislu nizozemske zakonodaje (to je delež, ki prinaša najmanj 50 % glasovalnih pravic), se v določbah naslova II uredbe pojmuje kot zaposlena oseba. “; (e) v oddelku „O. ZDRUŽENO KRALJESTVO“ se doda naslednja točka: „21. Upravičenje do družinskih dodatkov, izključno po zakonodaji Združenega kraljestva, začasno miruje, kadar so v istem časovnem obdobju za istega družinskega člana družinske dajatve izplač- ljive izključno po irski zakonodaji ali do višine zneska teh dajatev v skladu s členi 73, 74, 77, 78 ali 78a uredbe;“ 12. Točka 9 Priloge VII se izbriše. 13. Doda se nova Priloga VIII k tej uredbi, imenovana „SISTEMI, KI ZAGOTAVLJAJO SAMO DRUŽINSKE DODATKE ALI DOPOLNILNE ALI POSEBNE DODATKE ZA SIROTE“. Člen 2 Uredba (EGS) št. 574/72 se spremeni: 1. Naslov člena 120 se glasi: „Personas que estudian o cursan formación profesional (uporablja se samo za špansko različico);“ 2. Člen 122 se nadomesti z naslednjim: „Člen 122 Posebne določbe v zvezi s spremembami prilog Priloge k izvedbeni uredbi se lahko spremenijo z uredbo Komisije, in to na zahtevo države članice ali držav članic ali njihovih pristojnih organov in po prejetju soglasnega mnenja upravne komisije. “; 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 359 3. Priloga 2 se spremeni: (a) v odddelku „B. DANSKA“: (i) točka 1 se nadomesti z: „1. Bolezen in materinstvo (a) Storitve: 1. Splošno: Pristojna amtskommune (območna uprava). V občinah København in Frederiksberg: lokalna uprava. Bolnišnično zdravljenje v teh dveh občinah: Hovedstadens Sygehusfælles- skab (Združenje bolnišnic glavnega mesta). 2. Za vlagatelje zahtevka za pokojnino in upokojence ter njihove družinske člane, ki stalno prebivajo v drugi državi članici, glej določbe naslova III, poglavje 1, oddelka 4 in 5, uredbe in člene 28 do 30 izvedbene uredbe: Den Social Sikringstyrelse (Uprava za socialno varnost), København. (b) Denarne dajatve: Lokalna uprava občine, v kateri ima upravičenec stalno prebivališče: v občinah København, Odense, Ålborg und Århus: Magistraten (občinska uprava)“ (ii) točka 5 se nadomesti z: „5. Pomoči ob smrti (a) Zdravstveno zavarovane osebe s stalnim prebivališčem na Danskem: Lokalna uprava občine, v kateri upravičenec stalno prebiva: v občinah København, Odense, Ålborg und Århus: Magistraten (občinska uprava). (b) Upravičenci, ki stalno prebivajo v drugi državi članici (glej naslov III, poglavje 5, uredbe in člene 78 in 79 izvedbene uredbe): Ministrstvo za zdravstvo, København;“ (b) Oddelek „C. NEMČIJA“ se spremeni: (i) v prvi alinei drugega pododstavka 2. (a)(i) se besedilo za besedami „Če pa je bil zadnji prispevek plačan v:“ nadomesti z naslednjima dvema alineama: „Landesversicherungsanstalt fűr das Saarland (Regionalni zavarovalni urad Posarja), Saarbrűc- ken, in če zadevna oseba stalno prebiva v Fran- ciji, Italiji ali Luksemburgu ali je državljan Fran- cije, Italije ali Luksemburga in prebiva na ozemlju države nečlanice: fűr das Saarland Landesversicherungsanstalt (Regionalni zavarovalni urad Posarja), Saarbrűc- ken 360 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 Bahnversicherungstalt (Urad za železniško zavarovanje), Frankfurt na Majni: Bahnversicherungstalt (Urad za železniško zavarovanje), Frankfurt na Majni“ (ii) v prvi alinei 2(b) se izbrišejo besede „razen v Posarju“; (iii) v drugem pododstavku 2(b)(i) se za besedami „nastanjen v Posarju“ izbriše dvopičje in doda besede „če je bil zadnji prispevek po zakonodaji druge države članice plačan francoskemu, italijanskemu ali luk- semburškemu nosilcu pokojninskega zavarovanja“; 4. v Prilogi 4, oddelek „H. ITALIJA“, se doda naslednja točka: „3a Invalidnost, starost, preživele osebe — posebni sistem za javne uslužbence in osebe, ki se šte- jejo kot takšne. Instituto Nazionale di Previdenza per i Dipendenti delle amministrazioni Pubbliche (INPDAP), (Nacio- nalni zavod za socialno varnost javnih uslužben- cev), Rim“ 5. v Prilogi 5 se pod številko „43. ŠPANIJA — ITALIJA“ besedilo „Jih ni. “ nadomesti z: „Sporazum o novem postopku za izboljšanje in poenostavitev povračil stroškov za zdravstveno varstvo z dne 21. novembra 1997 v zvezi s členom 36(3) uredbe (povračilo stroškov storitev za bolezen in materinstvo) in v zvezi s členi 93, 94, 95, 100 in 102(5) izvedbene uredbe (postopki za povračilo dajatev za zavarovanje za bolezen in materinstvo ter za prepozno vložene zahtevke). “; 6. Priloga 7 se spremeni: (a) V oddelku „D. ŠPANIJA“ se besedilo nadomesti z: „D. ŠPANIJA: Banco Santander, Madrid;“ (b) v oddelku „M. FINSKA“ se obstoječe besedilo nadomesti z: „M. FINSKA: Leonia Pankki Oyj, Helsinki/Leonia bank Abp, Helsingfors. “; 7. v Prilogi 10, v oddelku „E. FRANCIJA“, se točka 5 nadomesti z: „5. Za uporabo člena 14(1)(b), člena 14a(1)(b) in člena 17 uredbe: Centre de sécurité sociale des travailleurs migrants (Center za socialno varnost delavcev migrantov), Pariz“. 1. Ta uredba začne veljati 1. septembra 1999. 2. Točka 12 člena 1 se uporablja od 1. januarja 2000. Člen 3 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 29. aprila 1999 Za Svet Predsednik W. MÜLLER 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 361 PRILOGA „PRILOGA VIII (Člen 78a uredbe) SISTEMI, KI ZAGOTAVLJAJO SAMO DRUŽINSKE DODATKE ALI DOPOLNILNE ALI POSEBNE DODATKE ZA SIROTE A. BELGIJA (a) Družinski dodatki, ki jih določajo usklajeni zakoni o družinskih dodatkih za zaposlene osebe. (b) Dajatve za vzdrževane družinske člane, ki jih določa zakonodaja o dajatvah za vzdrževane družinske člane za samozaposlene osebe. (c) Dajatve za vzdrževane družinske člane, ki jih določajo sistemi za nekdanje delavce iz belgijskega Konga in Ruande-Urundi. B. DANSKA ‚Posebni družinski dodatki in običajni ter dopolnilni družinski dodatki, dodeljeni, če je skrbnik edini, ki vzdržuje družino. Poleg tega dajatve za vzdrževanega otroka, ki se izplačujejo za vse otroke pod 18. letom starosti, če živijo na Danskem in če je skrbnik po danski zakonodaji davčni zavezanec. ‘ C. NEMČIJA Jih ni. D. ŠPANIJA Jih ni. E. FRANCIJA Vsi osnovni sistemi socialnega varstva, razen posebnih sistemov za zaposlene osebe (uradniki, javni uslužbenci, pomorščaki, notarji, tisti, ki so zaposleni pri EDG-GDF, SNCF in RATP, osebje Opere in Comédie française itd. ), razen sistemov za rudarje. F. GRČIJA Jih ni. G. IRSKA Otroški dodatek, dodatek za sirote (za katere se plačujejo prispevki) in dodatki k vdovskim pokojninam (za katere se plačujejo prispevki) za otroke, ki so do njih upravičeni na podlagi Zakona o socialnem varstvu (prečiščeno bese- dilo) iz leta 1993 in zakonodaje, ki ta zakon spreminja. H. ITALIJA Jih ni. I. LUKSEMBURG Jih ni. J. NIZOZEMSKA Jih ni. 362 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 K. AVSTRIJA Jih ni. L. PORTUGALSKA Jih ni. M. FINSKA Jih ni. N. ŠVEDSKA Jih ni. O. ZDRUŽENO KRALJESTVO 1. Velika Britanija in Severna Irska Določbe po Zakonu o prispevkih in dajatvah za socialno varnost iz leta 1992 in po Zakonu (Severne Irske) o prispevkih in dajatvah za socialno varnost iz leta 1992, ki se nanašajo na otroške dodatke (vključno z vsemi višjimi stopnjami za starše samohranilce); dodatke za vzdrževane otroke, ki se izplačujejo upokojencem, in skrbniški dodatek. 2. Gibraltar Določbe po Uredbi o socialni varnosti (Odprti sistem dolgoročnih dajatev) iz leta 1997 in po Uredbi o socialni varnosti (Zaprti sistem dolgoročnih dajatev) iz leta 1996, nanašajoče se na dodatke za vzdrževane otroke, ki se izplačujejo upokojencem, in na skrbniški dodatek. “


title: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1999, Europolin toimeksiannon laajentamisesta rahan ja maksuvälineiden väärentämisen torjuntaan

eurovoc_concepts:
Europol
fight against crime
fraud
money
payment

text: C 149/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 28. 5. 1999 NEUVOSTON P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)S, tehty 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999, Europolin toimeksiannon laajentamisesta rahan ja maksuv(cid:228)lineiden v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)misen torjuntaan (1999/C 149/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan perusteella Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus) (1) ja erityi- sesti sen 2 artiklan 2 kohdan ja kyseisess(cid:228) artiklassa mainitun yleissopimuksen liitteen, ottaa huomioon 3 ja 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen periaatteesta antaa rahan ja maksuv(cid:228)lineiden v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)misen k(cid:228)sittely Europolin teht(cid:228)v(cid:228)ksi sen aloit- taessa toimintansa ja pyyt(cid:228)(cid:228) Europolin hallintoneuvostoa valmistelemaan asiaa koskeva neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, ottaa huomioon t(cid:228)h(cid:228)n liittyv(cid:228)n valmisteluty(cid:246)n, jota Europolin hallintoneuvosto on tehnyt erityisesti asian Europolin toimintaa, talousarviota ja henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) koskevien vaikutusten osalta, katsoo, ett(cid:228) on tarpeen tehd(cid:228) erillinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Europolia koskevista talousarvio- ja henkil(cid:246)s- t(cid:246)vaikutuksista, ottaa huomioon, ett(cid:228) euron suojelemisella v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)miselt(cid:228) ja v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)miseen liittyv(cid:228)n rikol- lisen toiminnan tehokkaalla ehk(cid:228)isemisell(cid:228) on suuri merkitys Euroopan unionin ja sen j(cid:228)senvaltioiden etujen kannalta, ja ottaa huomioon Europolin, komission (petostentorjunnan koordinaatioyksikk(cid:246), UCLAF) ja Euroopan keskuspankin teht(cid:228)v(cid:228)t rajoittamatta niit(cid:228), ON P(cid:190)(cid:190)TT(cid:190)NYT SEURAAVAA: 1 artikla Europolin toimeksiantoa laajennetaan koskemaan rahan ja maksuv(cid:228)lineiden v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)misen torjuntaa siit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) alkaen, jona se aloittaa toimintansa Europol-yleissopimuksen 45 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (1) EYVL C 316, 27. 11. 1995, s. 1, suomenkielinen toisinto sellaisena kuin se on oikaistuna (EYVL C 301, 30. 9. 1998). 28. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 149/17 2 artikla T(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) tarkoitetaan ’rahan v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)misell(cid:228)’ ja ’maksuv(cid:228)lineiden v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)mi- sell(cid:228)’ 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1929 v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n rahan vastustamiseksi tehty(cid:228) Geneven yleissopi- musta (1), joka koskee sek(cid:228) k(cid:228)teist(cid:228) rahaa ett(cid:228) muita maksuv(cid:228)lineit(cid:228). 3 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tulee voimaan sit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) seuraavana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), jona se tehd(cid:228)(cid:228)n. 4 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s julkaistaan virallisessa lehdess(cid:228). Tehty Luxemburgissa 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999. Neuvoston puolesta W. M(cid:220)LLER Puheenjohtaja (1) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1929 tehdyn Geneven yleissopimuksen 3 artiklassa todetaan seuraavasti: ”Seuraavien tekojen olisi oltava tavallisina rikoksina rangaistavia: 1. mik(cid:228) hyv(cid:228)ns(cid:228) vilpillisesti suoritettu rahan valmistaminen tai muuntaminen siit(cid:228) riippumatta, mit(cid:228) keinoja teossa on k(cid:228)ytetty; 2. v(cid:228)(cid:228)rennetyn rahan vilpillinen liikkeelle laskeminen; 3. v(cid:228)(cid:228)rennetyn rahan maahan tuonti, vastaanottaminen tai hankkiminen tarkoituksin laskea se liikkeelle ja tietoisena siit(cid:228), ett(cid:228) se on v(cid:228)(cid:228)rennetty(cid:228); 4. edell(cid:228) mainittujen tekojen yritys tai tahallinen osallistuminen niihin; 5. sellaisten v(cid:228)lineiden tai muiden tarvikkeiden vilpillinen valmistaminen, vastaanottaminen tai hankkiminen, jotka soveltuvat erityisesti rahan v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)miseen tai muuntamiseen. ”


title: Padomes Direktīva 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
motor vehicle
technical standard
vehicle documents
vehicle registration

text: 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 351 31999L0037 1. 6. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 138/57 PADOMES DIREKTĪVA 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 75. panta 1. punkta d) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), saskaņā ar Līguma 189. c pantā paredzēto procedūru (3), (1) (2) (3) (4) tā kā Kopiena ir pieņēmusi vairākus pasākumus, lai izveidotu iekšējo tirgu, ko veido telpa bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līguma noteikumiem ir nodrošināta brīva preču, personu, pakalpojumu un kapitāla aprite; lai citā dalībvalstī tā kā visas dalībvalstis pieprasa, reģistrētu transportlīdzekļu vadītājiem būtu šo trans- portlīdzekļu reģistrācijas ļautu tiem izmantot ceļus to teritorijā; apliecības, kas kā reģistrācijas tā satura apliecības saskaņošana atvieglos tās izpratni un tādējādi uzlabos dalībvalstīs reģistrētu transportlīdzekļu brīvu kustību pa ceļiem citu dalībvalstu teritorijā; formas un apliecības tā kā ir pārbaudīt, vai persona, kam vadītāja apliecība izsniegta iespējai pēc reģistrācijas jābūt saskaņā ar Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvu 91/439/EEK par vadītāju apliecībām (4), brauc tikai ar tās kategorijas transportlīdzekļiem, kuriem tai ir atļauja; tā kā šādas pārbaudes palīdz uzlabot drošību uz ceļiem; tā kā visas dalībvalstis kā priekšnoteikumu tāda trans- portlīdzekļa reģistrācijai, kas iepriekš bijis reģistrēts citā dalībvalstī, prasa dokumentu, kas apliecina transport- līdzekļa reģistrāciju un tehniskos parametrus; tā kā reģistrācijas apliecību saskaņošana veicinās tādu transportlīdzekļu atkārtotu izmantošanu, kas iepriekš reģistrēti citā dalībvalstī, kā arī veicinās pareizu iekšējā tirgus darbību; tā kā dalībvalstis izmanto reģistrācijas apliecības, kam ir vai nu viena daļa, vai divas atsevišķas daļas, un tā kā abām pašlaik ir sistēmām; līdztekus pastāvēt lietderīgi ļaut tā kā dalībvalstu starpā saglabājas atšķirības attiecībā uz reģistrācijas apliecībās ietverto datu skaidrošanu; tā kā pareizas iekšējā tirgus darbības un brīvas pārvietošanās labad, kā arī ar to saistīto pārbaužu labad ir lietderīgi sīkāk norādīt, kā apliecībā minētās personas drīkst izmantot transportlīdzekli, kam šī apliecība izdota; tā kā, lai sekmētu pārbaudes, kas īpaši paredzētas cīņai ar krāpšanu un zagtu transportlīdzekļu nelegālu tirdz- niecību, ir lietderīgi izveidot ciešu dalībvalstu sadarbību, kas pamatojas uz efektīvu informācijas apmaiņu; (5) (6) (7) (8) (9) (1) OV C 202, 2. 7. 1997. , 13. lpp. un OV C 301, 30. 9. 1998. , 8. lpp. (2) OV C 19, 21. 1. 1998. , 17. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1998. gada 28. maija atzinums (OV C 195, lpp), Padomes 1998. gada 3. novembra kopējā 22. 6. 1998. , 21. nostāja (OV C 388, 14. 12. 1998. , 12. lpp) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 25. februāra lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav pub- licēts). (10) lai tā kā ir lietderīgi noteikt vienkāršotu procedūru, pielāgotu I un II pielikumā ietvertos tehniskos jautāju- mus, (4) OV L 237, 24. 8. 1991. , 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/26/EK (OV L 150, 7. 6. 1997. , 41. lpp). 352 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Dalībvalstis var atļaut dienestiem, ko tās izraugās šim mērķim, jo īpaši ražotāju dienestiem, aizpildīt reģistrācijas apliecību teh- nisko datu sadaļas. Šo direktīvu piemēro dokumentiem, kas izdoti dalībvalstīs, reģistrējot transportlīdzekļus. 2. Ja pirms šīs direktīvas īstenošanas reģistrētam transportlī- dzeklim izdod jaunu reģistrācijas apliecību, dalībvalstis izmanto šajā direktīvā noteikto apliecības paraugu un var lemt tajā sniegt tikai tās ziņas, par ko ir pieejami vajadzīgie dati. Tas neietekmē dalībvalstu tiesības izmantot transportlīdzekļu pagaidu reģistrācijai dokumentus, kas varētu neatbilst visām šīs direktīvas prasībām. Reģistrācijas apliecībā minētos datus saskaņā ar I un II 3. pielikumu sniedz ar šajos pielikumos norādītajiem saskaņota- jiem Kopienas kodiem. 2. pants Šajā direktīvā: a) “transportlīdzekļi”: ir visi transportlīdzekļi, kā noteikts 2. pantā Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvā 70/156/ EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinā- jumu (1), kā arī 1. pantā Padomes 1992. gada 30. jūnija Direktīvā 92/61/EEK par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu (2); b) “reģistrācija”: ir administratīva atļauja izmantot transportlī- dzekli ceļu satiksmē, kas saistīta ar transportlīdzekļa identi- fikāciju un sērijas numura izdošanu, ko dēvē par reģistrāci- jas numuru; c) “reģistrācijas apliecība”: transportlīdzeklis ir reģistrēts kādā dalībvalstī; ir dokuments, kas apliecina, ka d) “reģistrācijas apliecības turētājs”: transportlīdzeklis ir reģistrēts. ir persona, kuras vārdā 3. pants 4. pants Ievērojot šo direktīvu, reģistrācijas apliecību, ko izsniegusi kāda dalībvalsts, atzīst pārējās dalībvalstīs, lai transportlīdzekli identi- ficētu starptautiskajā satiksmē vai pārreģistrētu citā dalībvalstī. 5. pants 1. Lai identificētu transportlīdzekli ceļu satiksmē, dalībvalstis var prasīt, lai vadītājam būtu līdzi reģistrācijas apliecības I daļa. Lai pārreģistrētu transportlīdzekli, kas ir reģistrēts citā 2. dalībvalstī, kompetentās iestādes katrā tādā gadījumā prasa ie- sniegt iepriekšējās reģistrācijas apliecības I daļu, kā arī II daļu, ja tā ir izsniegta. Šīs iestādes anulē iesniegtās iepriekšējās reģistrācijas apliecības daļu (vai daļas) un glabā tās vismaz sešus mēnešus. Divos mēnešos tās informē dalībvalstu iestādes, kas izsniegušas apliecību, par šīs apliecības anulēšanu. Kompetentās iestādes sešos mēnešos pēc anulēšanas atdod anulēto apliecību minētajām iestādēm, ja tās to lūdz. 1. Dalībvalstis izdod reģistrācijas apliecību transportlīdzek- ļiem, uz kuriem attiecas reģistrācija saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem. Apliecībai ir vai nu tikai viena daļa, saskaņā ar I pieli- kumu, vai divas daļas, saskaņā ar I un II pielikumu. (1) OV L 42, 23. 2. 1970. , 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/14/EK (OV L 91, 25. 3. 1998. , 1. lpp). (2) OV L 225, 10. 8. 1992. , 72. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu. Ja reģistrācijas apliecībai ir jābūt divām daļām, bet II daļas nav, kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā ir jauno reģistrāciju, ārkārtas gadījumā var pieņemt lēmumu transportlī- dzekli pārreģistrēt, taču tikai pēc tam, kad rakstiski vai ar elek- troniskiem saziņas līdzekļiem ir saņemts apstiprinājums no kompetentajām iestādēm tajā dalībvalstī, kur transportlīdzeklis tiesīgs bijis iepriekš reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējs ir pārreģistrēt transportlīdzekli citā dalībvalstī. lūgts veikt 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 353 Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos jābūt atsaucei uz šo direktīvu, vai arī šāda atsauce jāpievieno to oficiālām pub- likācijām. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces. 2. Dalībvalstis paziņo Komisijai tos savu tiesību aktu galve- nos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Komisija paziņo pārējām dalībvalstīm visus reģistrācijas apliecību paraugus, ko izmanto attiecīgās valsts pārvaldes iestā- des. 9. pants Dalībvalstis cita citai palīdz īstenot šo direktīvu. Tās var veikt divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu, lai pirms transportlīdzekļa reģistrācijas pārbaudītu tā juridisko sta- tusu, ja vajadzīgs, dalībvalstī, kurā tas iepriekš bijis reģistrēts. Šādā pārbaudē cita starpā var izmantot elektroniskos informā- cijas tīklus. jo īpaši, 10. pants Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 11. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Luksemburgā, 1999. gada 29. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs W. MÜLLER 6. pants Visus grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielāgotu šīs direktīvas pie- likumus tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar 7. pantā paredzēto procedūru. 7. pants 1. Ja ir atsauce uz procedūru, kas paredzēta šajā pantā, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar 8. pantu Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīvā 96/96/EK dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlī- dzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (1), še turpmāk “komiteja”, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. 2. Komisijas pārstāvis iesniedz izskatīšanai komitejā veicamo pasākumu projektu. Komiteja par projektu sniedz atzinumu termiņā, ko nosaka priekšsēdētājs atkarībā no jautājuma stei- dzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā noteikts lēmumiem, kas Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju bal- sis komitejā vērtē saskaņā ar minēto pantu. Priekšsēdētājs nebalso. 3. a) Komisija apstiprina paredzētos pasākumus, ja tie ir saskaņā ar komitejas atzinumu. b) Ja paredzētie pasākumi nav saskaņā ar komitejas atzi- numu vai atzinums nav sniegts, Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairā- kumu. Ja trīs mēnešos pēc tam, kad priekšlikums iesniegts Padomei, ierosinātos pasākumus apstiprina Komisija. lēmumu nav pieņēmusi, tā 8. pants Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2004. 1. kas vajadzīgi, gada 1. jūnijam. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. lai (1) OV L 46, 17. 2. 1997. , 1. lpp. 354 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. I PIELIKUMS REĢISTRĀCIJAS APLIECĪBAS I DAĻA (1) I. Reģistrācijas apliecības kopējie izmēri nepārsniedz A4 formāta lapu (210 × 297 mm) vai salocītu lapu A4 formātā. II. Papīram, ko izmanto reģistrācijas apliecības I daļai, jābūt aizsargātam pret viltojumiem ar vismaz diviem no šiem paņēmieniem: — ar zīmējumiem, — ar ūdenszīmēm, — ar luminiscējošām šķiedrām vai — luminiscējošiem iespiedumiem. III. Reģistrācijas apliecības I daļai var būt vairākas lapas. Dalībvalstis nosaka lapu skaitu saskaņā ar dokumentā ietverto informāciju un tās izvietojumu. IV. Reģistrācijas apliecības I daļas pirmajā lapā ir: — tās dalībvalsts nosaukums, kas izdod reģistrācijas apliecības I daļu, — tās dalībvalsts atšķirības zīme, kas izdod reģistrācijas apliecības I daļu: B Beļģijai DK Dānijai D Vācijai GR Grieķijai E F Spānijai Francijai IRL Īrijai I Itālijai L Luksemburgai NL Nīderlandei A P Austrijai Portugālei FIN Somijai S Zviedrijai UK Apvienotajai Karalistei, — kompetentās iestādes nosaukums, — uzraksts “Reģistrācijas apliecības I daļa” vai, ja apliecībai ir tikai viena daļa, uzraksts “Reģistrācijas apliecība”, kas drukāts lieliem burtiem tās dalībvalsts valodā vai valodās, kura izdod reģistrācijas apliecību; pēc pietiekamas atkāpes šim uzrakstam jābūt mazākiem burtiem arī pārējās Eiropas Kopienu valodās, — uzraksts “Eiropas Kopiena”, kas drukāts tās dalībvalsts valodā vai valodās, kura izdod reģistrācijas apliecības I daļu, — dokumenta numurs. V. Reģistrācijas apliecības I daļā pēc attiecīgiem saskaņotiem Kopienas kodiem ir arī šādi dati: A) reģistrācijas numurs B) transportlīdzekļa pirmās reģistrācijas diena (1) Apliecībā, kurai ir tikai viena daļa, būs uzraksts “Reģistrācijas apliecība” un tekstā nebūs norādes uz I daļu. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 355 C) personas dati: C1) reģistrācijas apliecības turētājs: C1. 1) uzvārds vai uzņēmuma nosaukums C1. 2) pārējie vārdi vai iniciāļi (ja vajadzīgs) C1. 3) adrese reģistrācijas dalībvalstī dokumenta izsniegšanas dienā C4) Ja VI punkta C2 kodā norādītie dati nav iekļauti reģistrācijas apliecībā, norāde uz faktu, ka reģistrācijas apliecības turētājs: a) ir transportlīdzekļa īpašnieks b) nav transportlīdzekļa īpašnieks c) reģistrācijas apliecībā nav norādīts, ka viņš ir transportlīdzekļa īpašnieks D) transportlīdzeklis: D1) marka D2) modelis — variants (ja pieejams) — versija (ja pieejama) D3) tirdzniecības apraksts(i) E) transportlīdzekļa identifikācijas numurs F) masa: F1) transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā pilnā masa, izņemot motociklus G) transportlīdzekļa pašmasa ar virsbūvi, kā arī ar jūgierīci visu kategoriju transportlīdzekļiem, ko izmanto vilkša- nai, izņemot M1 kategoriju H) derīguma termiņš, ja tas nav neierobežots I) reģistrācijas datums, uz ko attiecas apliecība K) tipa apstiprinājuma numurs (ja ir pieejams) P) motors: P1) motora tilpums (cm3) P2) maksimālā motora jauda (kW) (ja ir pieejama) P3) degvielas vai enerģijas avota veids Q) jaudas/svara attiecība (kW/kg) (tikai motocikliem) S) sēdvietu skaits S1) Sēdvietu skaits, ieskaitot vadītāja sēdekli S2) stāvvietu skaits (vajadzības gadījumā) VI. Reģistrācijas apliecības I daļā pēc saskaņotiem atbilstīgiem Kopienas kodiem var būt arī šādi dati: C) personas dati: C2) transportlīdzekļa īpašnieks C2. 1) uzvārds vai uzņēmuma nosaukums C2. 2) pārējie vārdi vai iniciāļi (ja vajadzīgs) C2. 3) adrese reģistrācijas dalībvalstī dokumenta izsniegšanas dienā 356 LV C3) Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. fiziska vai juridiska persona, kas nav transportlīdzekļa īpašnieks, bet kurai ir likumīgas tiesības trans- portlīdzekli izmantot C3. 1) uzvārds vai uzņēmuma nosaukums C3. 2) pārējie vārdi vai iniciāļi (ja vajadzīgs) C3. 3) adrese reģistrācijas dalībvalstī dokumenta izsniegšanas dienā C5), C6), C7), C8) ja izmaiņu dēļ V punkta C1 kodā, VI punkta C2 kodā un/vai VI punkta C3 kodā sniegtajos personas datos nav jāizdod jauna reģistrācijas apliecība, šiem punktiem atbilstošos jaunos personas datus var iekļaut C5, C6, C7 vai C8 kodā; tādā gadījumā tos sadala saskaņā ar atsaucēm V punkta C1 kodā, VI punkta C2 kodā, VI punkta C3 kodā un V punkta C4 kodā. F) masa: F2) transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā pilnā masa reģistrācijas dalībvalstī F3) visa transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā pilnā masa reģistrācijas dalībvalstī J) transportlīdzekļa kategorija L) asu skaits M) garenbāze (mm) N) transportlīdzekļiem, kuru kopējā masa pārsniedz 3 500 kg, maksimāli pieļaujamās pilnās masas sadalījums pa asīm: N1) 1. ass (kg) N2) 2. ass (kg), ja vajadzīgs N3) 3. ass (kg), ja vajadzīgs N4) 4. ass (kg), ja vajadzīgs N5) 5. ass (kg), ja vajadzīgs O) piekabes maksimāli pieļaujamā vilces masa: O1) ar bremzēm (kg) O2) bez bremzēm (kg) P) motors: P4) nominālais apgriezienu skaits (min –1) P5) motora identifikācijas numurs R) transportlīdzekļa krāsa T) maksimālais ātrums (km/h) U) trokšņa līmenis: U1) stāvot (dB) (A)) U2) motora apgriezienu skaits (min –1) U3) braucot (dB (A)) 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 357 V) gāzu izplūde: V1) CO (g/km vai g/kWh) V2) HC (g/km vai g/kWh) V3) NOx (g/km vai G/kWh) V4) HC + NOx (g/km) V5) daļiņu izmete dīzeļmotoriem (g/km vai g/kWh) V6) koriģētais absorbcijas koeficients dīzeļmotoriem (min –1) V7) CO2 (g/km) V8) kopējais degvielas patēriņš (l/100 km) V9) EK tipa apstiprinājuma vides kategorijas norāde; atsauce uz versiju, ko piemēro atbilstoši Direktīvai 70/ 220/EEK (1) vai Direktīvai 88/77/EEK (2) W) degvielas tvertnes tilpums (litros). VII. Dalībvalstis var iekļaut papildu informāciju (reģistrācijas apliecības I daļā), cita starpā, tās var pie identifikācijas kodiem iekavās pievienot papildu valsts kodus, kā noteikts saskaņā ar V un VI punktu. (1) Padomes Direktīva 70/220/EEK (1970. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, ko rada emisija no mehāniskajiem transportlīdzekļiem (OV L 76, 6. 4. 1970. , 1. lpp. ). Direktīvā jaunā- kie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes Direktīvu 96/69/EK (OV L 282, 1. 11. 1996. , 64. lpp. ). (2) Padomes Direktīva 88/77/EEK (1987. gada 3. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida piesārņojuma emisiju no transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dīzeļmotoriem (OV L 36, 9. 2. 1988. , 33. lpp. ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/1/EK (OV L 40, 17. 2. 1996. , 1. lpp. ). 358 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. II PIELIKUMS REĢISTRĀCIJAS APLIECĪBAS II DAĻA (1) I. Reģistrācijas apliecības izmēri nepārsniedz A4 formāta lapu (210 × 297 mm) vai salocītu lapu A4 formātā. II. Papīram, ko izmanto reģistrācijas apliecības II daļai, jābūt aizsargātam pret viltojumiem ar vismaz diviem šādiem paņēmieniem: — ar zīmējumiem, — ar ūdenszīmēm, — ar luminiscējošām šķiedrām vai — luminiscējošiem iespiedumiem. III. Reģistrācijas apliecības II daļai var būt vairākas lapas. Dalībvalstis nosaka lapu skaitu saskaņā ar dokumentā ietverto informāciju un tās izvietojumu. IV. Reģistrācijas apliecības II daļas pirmajā lapā ir: — tās dalībvalsts nosaukums, kas izdod reģistrācijas apliecības II daļu, — tās dalībvalsts atšķirības zīme, kas izdod reģistrācijas apliecības II daļu: B Beļģijai DK Dānijai D Vācijai GR Grieķijai E F Spānijai Francijai IRL Īrijai I Itālijai L Luksemburgai NL Nīderlandei A P Austrijai Portugālei FIN Somijai S Zviedrijai UK Apvienotajai Karalistei, — kompetentās iestādes nosaukums, — uzraksts “Reģistrācijas apliecības II daļa”, kas drukāts lieliem burtiem tās dalībvalsts valodā vai valodās, kura izdod reģistrācijas apliecību; pēc pietiekamas atkāpes šim uzrakstam jābūt mazākiem burtiem arī pārējās Eiro- pas Kopienu valodās, — uzraksts “Eiropas Kopiena”, kas iespiests tās dalībvalsts valodā vai valodās, kura izdod reģistrācijas apliecības II daļu, — dokumenta numurs. V. Reģistrācijas apliecības II daļā pēc attiecīgiem saskaņotiem Kopienas kodiem ir arī šādi dati: A) reģistrācijas numurs B) transportlīdzekļa pirmās reģistrācijas diena D) transportlīdzeklis: (1) Šis pielikums attiecas tikai uz tām reģistrācijas apliecībām, kam ir I un II daļa. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 359 D1) marka D2) modelis — variants (ja ir pieejams) — versija (ja ir pieejama) D3) tirdzniecības apraksts (i) E) transportlīdzekļa identifikācijas numurs K) tipa apstiprinājuma numurs (ja ir pieejams) VI. Reģistrācijas apliecības II daļā pēc attiecīgiem saskaņotiem Kopienas kodiem var būt arī šādi dati: C) personas dati: C2) transportlīdzekļa īpašnieks C2. 1) uzvārds vai uzņēmuma nosaukums C2. 2) pārējie vārdi vai iniciāļi (ja vajadzīgs) C2. 3) adrese reģistrācijas dalībvalstī dokumenta izsniegšanas dienā C3) fiziska vai juridiska persona, kas nav transportlīdzekļa īpašnieks, bet kurai ir likumīgas tiesības trans- portlīdzekli izmantot C3. 1) uzvārds vai uzņēmuma nosaukums C3. 2) pārējie vārdi vai iniciāļi (ja vajadzīgs) C3. 3) adrese reģistrācijas dalībvalstī dokumenta izsniegšanas dienā C5), C6), ja izmaiņu dēļ VI punkta C2 kodā un/vai VI punkta C3 kodā sniegtajos personas datos nav jāiz- dod jauna reģistrācijas apliecība, šiem punktiem atbilstošos jaunos personas datus var iekļaut C5 vai C6 kodā; tos sadala saskaņā ar VI punkta C2 kodu un VI punkta C3 kodu. J. transportlīdzekļa kategorija VII. Dalībvalstis var iekļaut papildu informāciju reģistrācijas apliecības II daļā; cita starpā, tās var pie identifikācijas kodiem iekavās pievienot papildu valsts kodus, kā noteikts saskaņā ar V un VI punktu


title: 99/510/EC: Council Decision of 29 April 1999 concerning the conclusion of the Agreement amending the Agreement relating to scientific and technical cooperation between the European Community and Australia

eurovoc_concepts:
Australia
cooperation agreement (EU)
scientific cooperation
technical cooperation

text: 28. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 195/31 II (Acts whose publication is not obligatory) COUNCIL COUNCIL DECISION of 29 April 1999 concerning the conclusion of the Agreement amending the Agreement relating to scientific and technical cooperation between the European Community and Australia (1999/510/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, (4) Whereas the amending Agreement should be approved, Having regard to the Treaty establishing the European in conjunction Community, and in particular Article 130m, with Article 228(2), first sentence, and the first subparagraph of Article 228(3) thereof, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to the opinion of the European Parliament (1), (1) Whereas by its Decision of 27 June 1994 (2) the Council approved the conclusion of the Agreement relating to scientific and technical cooperation between the Euro- pean Community and Australia; (2) Whereas by its Decision of 24 September 1998 the Council authorised the Commission to negociate an amendment of the abovementioned Agreement only as far as the areas for cooperation, mentioned under Article 4 of that Agreement, are concerned, in accordance with the procedure laid down in Article 11(2) of that Agree- ment; (3) Whereas by its Decision of 29 March 1999 the Council authorised the signature of the amending Agreement; The Agreement amending the Agreement relating to scientific and technical cooperation between the European Community and Australia is hereby approved. The text of Decision. the amending Agreement is attached to this Article 2 Pursant to Article 11 of the Agreement relating to scientific and technical cooperation between the European Community and Australia, the President of the Council shall give noti- fication that the procedures for entry into force of the attached amending Agreement have been completed on the part of the Community. Done at Luxembourg, 29 April 1999. For the Council The President W. M(cid:154)LLER (1) Opinion delivered on 14 April 1999 (not yet published in the Offi- cial Jounal) (2) OJ L 188, 22. 7. 1994, p. 17