title: Padomes Regula (EK) Nr. 975/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi — attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu, un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu

eurovoc_concepts:
cooperation policy
democracy
development policy
fundamental rights
human rights
rule of law

text: 74 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31999R0975 8. 5. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 01/3. sēj. L 120/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 975/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi — attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu, un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu, kā arī panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130. w pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), saskaņā ar Līguma 189. c pantā paredzēto procedūru (2), (1) (2) tā kā ir jānosaka procedūra, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārējo mērķi — attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu, un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; tā kā Padome reizē ar šo regulu ir pieņēmusi Padomes Regulu (EK) Nr. 976/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar ko paredz prasības tādu Kopienas darbību īstenošanai, kuras nav sadarbība attīstības veicināšanas jomā un kuras atbil- stīgi Kopienas sadarbības politikai palīdz sasniegt vispārēju mērķi — attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu, un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu trešās valstīs (3); (4) (5) (6) tā kā F2. pants Līgumā par Eiropas Savienību paredz, ka Savienība kā Kopienas tiesību aktu vispārēju principu ievēro pamattiesības, kas garantētas Eiropas Konvencijā par kura pamatbrīvību cilvēktiesību 1950. gada 4. novembrī parakstīta Romā, un kas izriet no dalībvalstu kopīgām konstitucionālajām tradīcijām; aizsardzību, un tā kā Kopienas rīcību cilvēktiesību un demokrātisko prin- cipu sekmēšanas jomā virza pārliecība par to, ka cilvēktie- sības ir universāls un nedalāms jēdziens, kas ir starptautis- kās cilvēktiesību aizsardzības sistēmas pamats; tā kā Kopienas rīcība, kas vērsta uz to, lai sekmētu cilvēk- tiesības un demokrātiskos principus, sakņojas vispārējos principos, ko izvirzījusi Vispārējo Cilvēktiesību deklarācija, Starptautiskais pakts par pilsoņtiesībām un politiskajām tiesībām un Starptautiskais pakts par ekonomiskām, sociā- lām un kultūras tiesībām; (3) tā kā Kopienas politika attiecībā uz sadarbību attīstības vei- cināšanas jomā palīdz sasniegt vispārēju mērķi — attīstīt (7) tā kā Kopiena atzīst visu cilvēktiesību savstarpējo atkarību; tā kā progresam saimnieciskās un sociālās attīstības jomā jābūt saistītam ar progresu pilsoņtiesību un politisko tie- sību īstenošanas jomā; (1) OV C 282, 18. 9. 1997. , 14. lpp. (2) Eiropas Parlamenta 1997. gada 19. novembra atzinums (OV C 371, 8. 12. 1997. , 74. lpp. ), Padomes 1999. gada 25. janvāra kopējā nostāja (OV C 58, 1. 3. 1999. , 17. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 14. aprīļa lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). (3) OV L 120, 8. 5. 1999. , 8. lpp. (8) tā kā cilvēktiesībās saskaņā ar šo regulu būtu jāņem vērā starptautiskie tiesību akti cilvēktiesību jomā, kā arī 1949. gada Ženēvas Konvencijas un tāmpievienotais 01/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 75 1977. gada protokols, 1951. gada Ženēvas Konvencija par bēgļu statusu un 1948. gada Konvencija par genocīda novēršanu un sodīšanu, un citas starptautisku līgumu vai paražu tiesību normas; (15) tā kā Kopienas atbalsts demokratizācijai un tiesiskuma principu ievērošanai politiskajā sistēmā, kas ievēro personu pamatbrīvības, palīdz sasniegt mērķus, kas noteikti līgu- mos, ko Kopiena noslēgusi ar saviem partneriem un kuros cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana ir attie- cīgo pušu savstarpējo attiecību būtisks elements; (9) tā kā rezolūcija par cilvēktiesībām, demokrātiju un attīstī- bu, ko Padome un dalībvalstis pieņēma 1991. gada 28. novembra Padomes sanāksmē, izvirza pamatnostād- nes, procedūras un praktiskus pasākumus, kas paredzēti, lai sekmētu pilsoniskās un politiskās brīvības līdztekus ekonomiskām un sociālām tiesībām, nodrošinot demokrā- tisku valsts iekārtu, kas pamatojas uz cilvēktiesību ievēro- šanu; (16) tā kā darbību kvalitāte, iedarbīgums un pastāvība jo īpaši jānodrošina, paredzot iespēju sākt daudzgadu program- mas, lai sadarbībā ar attiecīgo valstu iestādēm sekmētu cil- vēktiesības un demokrātijas principus, ņemot vērā šo valstu īpašās vajadzības; (10) tā kā Kopienas rīcību, kas vērsta uz to, lai sekmētu cilvēk- tiesības un demokrātijas principus, ir radījusi pozitīva un lietišķa attieksme, kuras pamatā ir apziņa, ka cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanā Kopiena un tās part- neri ir vienlīdz ieinteresēti un ka šie jautājumi rosina dia- logu, kura iznākums var būt pasākumi, kas sekmē šo tie- sību un principu faktisku ievērošanu; (17) tā kā iedarbīgas un saskanīgas rīcības nodrošināšanai vajag, lai būtu ievēroti cilvēktiesību un demokrātijas principi un lai tie izpaustos jo īpaši elastīgās, atklātās un ātrās lēmumu pieņemšanas procedūrās, finansējot darbības un projektus šajā jomā; (11) tā kā šai pozitīvai attieksmei ir jāizpaužas pasākumos, kas atbalsta demokratizāciju, tiesiskuma stiprināšanu, kā arī plurālistiskas un demokrātiskas sabiedrības izveidi, un pasākumos, kas rosina savstarpēju uzticēšanos un paredzē- ti, lai novērstu konfliktus, atbalstītu miera iniciatīvas un vērstos pret iespēju izvairīties no soda; (12) tā kā finanšu instrumenti, kas izmantoti, lai atbalstītu pozi- tīvu rīcību atsevišķās valstīs, ir jāizmanto saskaņā ar terito- riālām programmām un jāsaskaņo ar citiem attīstības vei- cināšanas līdzekļiem, lai pastiprinātu to ietekmi un efektivitāti; (13) tā kā ir svarīgi nodrošināt to, ka šīs darbības saskan ar Eiro- pas Savienības ārpolitiku kopumā, tostarp kopējo ārpoli- tiku un drošības politiku; (18) tā kā Kopienai ir jābūt spējīgai ātri rīkoties ārkārtējos vai īpaši nozīmīgos apstākļos, lai tās apņemšanās sekmēt cil- vēktiesības un demokrātijas principus valstīs, kur izveido- jas šāds stāvoklis, būtu skaidrāka un efektīvāka; (19) tā kā palīdzības piešķiršanas un projektu izvērtēšanas pro- cedūrās ir jāņem vērā, ka tie, kas šajā jomā saņem Kopie- nas palīdzību, atrodas īpašos apstākļos, proti, veic bezpeļ- ņas darbības, un to locekļi, kas bieži vien ir brīvprātīgie, uzņemas risku, darbojoties reizēm naidīgā vidē, turklāt viņu iespējas ir ierobežotas, ņemot vērā pašu resursus; (20) tā kā, attīstoties pilsoniskai sabiedrībai, ir jārodas jauniem dalībniekiem vai tie jārada, un tā kā šajā sakarā no Kopie- nas var prasīt palīdzības saņēmējās trešās valstīs sniegt finansiālu palīdzību partneriem, kam nav iepriekšējas pie- redzes šajā jomā; (14) tā kā šīm darbībām jo īpaši ir jābūt vērstām uz personām, kas tiek diskriminētas vai cieš no nabadzības vai nelabvē- līgiem apstākļiem, uz bērniem, sievietēm, bēgļiem, migran- tiem, minoritātēm, pārvietotām personām, pamatiedzīvo- tājiem, cietumniekiem un spīdzināšanas upuriem; (21) tā kā lēmumi par finansiālas palīdzības piešķiršanu projek- tiem, kas sekmē cilvēktiesības un demokrātijas principus, ir jāpieņem objektīvi, rases, ticības, kultūras, sociālas vai etni- skas piederības dēļ nediskriminējot organizācijas, kas saņem Kopienas atbalstu, un personas vai grupas, uz kurām attiecas atbalstītie projekti, un šos lēmumus nedrīkst iespai- dot politiski apsvērumi; LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 01/3. sēj. tā kā ir jānosaka izpildes un pārvaldības procedūras attie- cībā uz Kopienas palīdzību cilvēktiesību un demokrātijas principu sekmēšanai, ko finansē no Kopienas budžeta; c) sekmēt un aizsargāt to personu cilvēktiesības, kuras tiek diskriminētas vai cieš no nabadzības vai nelabvēlīgiem apstākļiem, mazinot nabadzību un sociālu atstumtību; 76 (22) (23) tā kā šajā regulā ir paredzēts bāzes finansējums atbilstīgi 2. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 6. marta deklarācijā (1) visam programmas dar- bības laikam, tomēr neskarot budžeta lēmējiestādes piln- varas, kas noteiktas Līgumā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA Mērķi 1. pants Šīs regulas mērķis noteikt procedūras, kā īstenot Kopienas darbības, kas atbilstīgi Kopienas sadarbības politikai attīstības veicināšanas jomā palīdz sasniegt vispārēju mērķi — attīstīt un nostiprināt demokrātiju, tiesiskumu, kā arī panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu. Šajā regulā minētās darbības īsteno jaunattīstības valstu teritorijā, un tās ir tieši saistītas ar apstākļiem, kas izveidojas jaunattīstības valstīs. d) atbalstīt minoritātes, etniskās grupas un pamatiedzīvotājus; e) atbalstīt vietējo pašvaldību, valsts, reģionu vai starptautis- kas iestādes, tostarp nevalstiskās organizācijas, kas saistī- tas ar cilvēktiesību aizsardzību, sekmēšanu vai aizstāvību; f) atbalstīt spīdzināšanas upuru rehabilitācijas centrus un organizācijas, kas piedāvā konkrētu palīdzību cilvēktiesību neievērošanas upuriem, vai palīdzēt uzlabot apstākļus vie- tās, kur cilvēkiem brīvība liegta, lai novērstu spīdzināšanu vai ļaunprātīgu izturēšanos; g) atbalstīt izglītību, mācības un izpratnes vairošanu cilvēk- tiesību jomā; h) atbalstīt rīcību, kas nodrošina cilvēktiesību uzraudzību, tostarp novērotāju mācības; i) j) sekmēt iespēju vienlīdzību un nediskriminatīvu praksi, tostarp pasākumus, kas paredzēti, lai apkarotu rasismu un ksenofobiju; sekmēt un aizsargāt pamatbrīvības, kas minētas Starptau- tiskajā paktā par pilsoņtiesībām un politiskajām tiesībām, jo īpaši uzskatu, vārda un apziņas brīvību, kā arī tiesības runāt savā valodā; 2. pants 2. Atbalstīt demokratizācijas procesu, jo īpaši: Ievērojot 1. pantu, saskaņā ar Eiropas Savienības ārpolitiku kopumā Eiropas Kopiena sniedz tehnisku un finansiālu palīdzību darbībām, kuru mērķis ir: 1. Sekmēt un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības, kas pro- klamētas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos starptau- tiskos dokumentos par demokrātijas attīstīšanu un nostiprinā- šanu un tiesiskumu, jo īpaši: a) sekmēt un aizsargāt pilsoņtiesības un politiskās tiesības; b) sekmēt un aizsargāt ekonomiskās, sociālās un kultūras tie- sības, (1) OV C 102, 4. 4. 1996. , 4. lpp. a) sekmēt un nostiprināt tiesiskumu, jo īpaši atbalstīt tiesu neatkarības principu un nostiprināt to, kā arī atbalstīt humānu cietumu sistēmu; atbalstīt konstitucionālas un likumdošanas procesu reformas; atbalstīt ierosmes atcelt nāvessodu; b) sekmēt varas dalījumu, jo īpaši tiesu un likumdevēju varas nodalīšanu no izpildvaras, kā arī atbalstīt institucionālas reformas; c) sekmēt plurālismu politiskajā līmenī un pilsoniskas sabied- rības līmenī, stiprinot iestādes, kas vajadzīgas, lai nodroši- nātu plurālismu attiecīgajā sabiedrībā, tostarp nevalstiskas organizācijas, veicinot neatkarīgus un atbildīgus sabiedrī- bas informācijas līdzekļus, atbalstot brīvu presi un tiesības uz biedrošanās brīvību; 01/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 77 d) sekmēt sakārtotu valsts pārvaldi, jo īpaši atbalstot adminis- tratīvo iestāžu atbildību, kā arī korupcijas novēršanu un apkarošanu; 2) pasākumiem, kas vajadzīgi, lai izvēlētos un sagatavotu projek- tus, jo īpaši: e) sekmēt cilvēku dalību lēmumu pieņemšanas procesā valsts, reģionu un vietējā līmenī, jo īpaši sekmējot vīriešu un sie- viešu vienlīdzīgu dalību pilsoniskā sabiedrībā, saimnieci- skajā dzīvē un politikā; f) atbalstīt vēlēšanu procesus, jo īpaši atbalstot neatkarīgas vēlēšanu komisijas, piešķirot materiālu, tehnisku un juri- disku palīdzību vēlēšanu sagatavošanā, tostarp vēlēšanu lai sekmētu iznākumu apkopošanā, veicot pasākumus, īpašu grupu, jo īpaši sieviešu dalību vēlēšanu procesā, kā arī mācot novērotājus; g) atbalstīt valstu centienus nodalīt civilās un militārās funk- cijas, civilā un militārā personāla izglītošanu un izpratnes vairošanu cilvēktiesību jautājumos; 3) Atbalstīt pasākumus, kas sekmē cilvēktiesību ievērošanu un demokratizāciju, novēršot konfliktus un likvidējot to sekas, ciešā sadarbībā ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm, jo īpaši: a) atbalstīt struktūru pilnīgošanu, tostarp vietēju iepriekšējas brīdināšanas sistēmu izveidi; a) izvēlei un priekšizpētei; b) tehnisku speciālo zināšanu un pieredzes apmaiņai Eiropas un trešo valstu organizāciju starpā; c) izmaksām, kas saistītas ar konkursa procedūrām, jo īpaši piedāvājumu novērtēšanu un projekta dokumentu sagata- vošanu; d) vispārējiem pētījumiem par Kopienas rīcību jomās, kas paredzētas šajā regulā; 3) Tādu projektu īstenošanai, kas saistīti: a) ar tehniskas palīdzības darbībām, kā arī ārvalstu un vietē- jiem darbiniekiem, lai palīdzētu īstenot attiecīgos projek- tus; b) ar visu to ražojumu vai aprīkojuma iegādi un/vai piegādi, kas noteikti vajadzīgi, lai īstenotu darbības, kā arī ar telpu iegādi vai īri gadījumos, kas ir ārkārtēji un ko uzskata par pamatotiem; c) vajadzības gadījumā ar pasākumiem, kas uzsver to, ka attiecīgās darbības ir Kopienas darbības; b) atbalstīt pasākumus, kas paredzēti, lai līdzsvarotu iespējas un pārvarētu plaisas dažādas nacionālas identitātes grupu starpā; 4) pasākumiem, lai uzraudzītu, pārbaudītu un novērtētu Kopie- nas darbības; c) atbalstīt pasākumus, kas sekmē grupas interešu mierīgu samierināšanu, tostarp pasākumus, kas rosina savstarpēju uzticēšanos un saistīti ar cilvēktiesībām un demokratizāci- ju, lai novērstu konfliktus un atjaunotu pilsonisku mieru; d) sekmēt starptautisku tiesību aktu pieņemšanu cilvēktiesību jomā un to, lai visas kādā konfliktā iesaistītās puses tos ievērotu; e) atbalstīt starptautiskas, reģionu vai vietējas organizācijas, tostarp nevalstiskas organizācijas, kas iesaistītās konfliktu novēršanā, risināšanā un konfliktu seku likvidēšanā, tostarp atbalstu ad hoc starptautiskas krimināltiesas un pastāvīgas starptautiskas krimināltiesas izveidei, kā arī atbalstu un palīdzību cilvēktiesību pārkāpumu upuriem. 5) darbībām, kas vajadzīgas, lai attiecīgo valstu plašai sabiedrībai skaidrotu šo pasākumu mērķus un sekas, kā arī mērķus, kam kalpo administratīva un tehniska palīdzība Komisijas un attie- cīgā ieguvēja abpusējās interesēs. II NODAĻA Palīdzības īstenošanas procedūras 4. pants 3. pants Kopienas atbalsts šiem mērķiem cita starpā var būt finansējums: 1. Partneri, kas var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu, ir reģionālas un starptautiskas organizācijas, nevalstiskas organizā- cijas, valsts, reģionu un vietējo pašvaldību iestādes un oficiālas pārstāvniecības, Kopienas organizācijas un valsts vai privātā sek- tora institūti un uzņēmumi. 1) kampaņām, kas paredzētas, lai vairotu izpratni, informētu un mācītu iesaistītās struktūras un plašu sabiedrību; 2. Darbības, ko Kopiena finansē saskaņā ar šo regulu, Komisija īsteno vai nu pēc kāda 1. punktā minētā partnera lūguma, vai pēc savas ierosmes. 78 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 01/3. sēj. 5. pants 8. pants Lai varētu saņemt Kopienas palīdzību, 4. panta 1. punktā minēto partneru galvenajai vadībai ir jābūt kādā trešā valstī, kas var saņemt Kopienas palīdzību saskaņā ar šo regulu, vai kādā Kopienas dalībvalstī. Minētajai vadībai ir jābūt centram, kur faktiski pieņem lēmumus par visām darbībām, kas finansētas saskaņā ar šo nolikumu. Izņēmuma gadījumā šī vadība var atrasties kādā citā trešā valstī. 1. Konkursos un iepirkuma procedūrās ar vienādiem noteiku- miem var piedalīties visas fiziskās vai juridiskās personas attiecī- gajā saņēmējā valstī un dalībvalstīs. Ārkārtējos un pietiekami pamatotos gadījumos to var attiecināt uz citām valstīm. 2. Piegādes ir no dalībvalstīm vai no attiecīgās saņēmējas valsts. Ārkārtējos un pietiekami pamatotos gadījumos tās var būt no citām valstīm. 6. pants 9. pants Neskarot institucionālo un politisko vidi, kurā darbojas attiecīgie partneri, kas minēti 4. panta 1. punktā, nosakot to, vai kāda struk- tūra ir piemērota, lai saņemtu Kopienas finansējumu, jo īpaši tiek novērtēti šādi faktori: 1. Lai panāktu konsekvenci un savstarpēju atbilstību, kā arī tādēļ, lai šīs darbības būtu cik iespējams efektīvas, Komisija ciešā sadar- bībā ar dalībvalstīm var noteikt visus vajadzīgos koordinācijas pasākumus. a) tās apņēmība bez diskriminācijas aizstāvēt, ievērot un sekmēt cilvēktiesības un demokrātijas principus; 2. Saskaņā ar 1. punktu Komisija noteikti veicina: b) tās pieredze cilvēktiesību un demokrātijas principu sekmēša- nas jomā; a) informācijas apmaiņas un sistemātiskas analīzes sistēmas ieviešanu attiecībā uz darbībām, ko Kopiena un dalībvalstis finansējušas vai uzskata par finansējamām; c) tās administratīvās un finanšu pārvaldības jauda; d) tās tehniskā un apgādes jauda attiecībā uz plānoto darbību; e) vajadzības gadījumā iepriekš veiktu darbību iznākumi, jo īpaši Kopienas finansētu darbību iznākumi; f) tās spēja attīstīt sadarbību ar citiem pilsoniskas sabiedrības ele- mentiem attiecīgās trešās valstīs un palīdzību novirzīt vietējām organizācijām, kas ir atbildīgas pilsoniskās sabiedrības priek- šā. 7. pants 1. Partneriem, kas minēti 4. panta 1. punktā, palīdzību piešķir vienīgi tad, ja tie ir apņēmušies izpildīt Komisijas noteiktos palī- dzības piešķiršanas un īstenošanas nosacījumus, kuri saskaņā ar līgumu ir tiem saistoši. 2. Darbības, kurām izmanto Kopienas palīdzību, īsteno saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Komisijas finansēšanas lēmumā. b) darbību izpildes koordināciju uz vietas, izmantojot regulāras sanāksmes, lai Komisijas un dalībvalstu pārstāvji saņēmējās valstīs varētu apmainīties ar informāciju; c) konsekvenci, risinot humānās palīdzības jautājumus un, kad vien iespējams, saistot tos ar cilvēktiesību aizsardzību. III NODAĻA Darbību īstenošanas procedūras 10. pants Šīs regulas īstenošanai paredzētais bāzes finansējums laikposmam no 1999. gada līdz 2004. gadam ir 260 miljoni eiro. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējiestāde, finanšu plānus. ievērojot 3. Kopienas finansējums saskaņā ar šo regulu ir subsīdijas. 11. pants 4. Ja uz darbībām, kuras finansētas saskaņā ar šo regulu, attiecas finansēšanas līgums, ko savā starpā noslēgusi Kopiena un saņē- mējas valstis, šādos līgumos paredz, ka Kopiena nesedz nodok- ļus, izdevumus un muitas nodevas. Komisija plāno, apsver, nolemj un administrē, uzrauga un novērtē darbības, uz kurām attiecas šī regula, ievērojot budžeta procedūras un citas spēkā esošas procedūras. Tā nosaka šajā regulā paredzētās īstenošanas palīdzības nosacījumus. sagatavošanas piešķiršanas, un 01/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 79 12. pants 14. pants 1. Saskaņā ar procedūru, kas noteikta 13. panta 2. punktā, Komi- sija pieņem: — lēmumus attiecībā uz darbībām, kam finansējums saskaņā ar šo regulu pārsniedz 1 miljonu eiro, un visus šādu darbību gro- zījumus, kas sākumā paredzēto summu palielina par vairāk nekā 20 %, 1. Komisija var finansēt ārkārtas pasākumus, nepārsniedzot 2 miljonus eiro. Par ārkārtas pasākumiem uzskata darbības, ko veic, lai nodrošinātu tūlītējas un neparedzamas vajadzības sakarā ar to, ka pārtraukts demokratizācijas process vai radusies krīze, vai draud ārkārtējas un nenovēršamas briesmas, kas ietekmē visus kādas valsts iedzīvotājus vai to daļu un apdraud cilvēku pamattie- sības un brīvības. — programmas, kas paredzētas, lai nodrošinātu saskaņotus prin- cipus darbībai kādā konkrētā valstī vai reģionā, vai īpašā jomā, kur apzinātās vajadzības ir tik lielas un komplicētas, ka var pastāvēt ilgi. 2. Komisija informē komiteju, kas minēta 13. pantā, par finan- sējuma lēmumiem, ko tā plāno pieņemt attiecībā uz projektiem un programmām, kuru izmaksas nesasniedz 1 miljonu eiro. Šo informāciju sniedz vismaz nedēļu pirms lēmuma pieņemšanas. 13. pants 2. Ja darbības atbilst šiem nosacījumiem, Komisija pieņem savu lēmumu pēc apspriešanās ar dalībvalstīm, izmantojot visefektīvā- kos līdzekļus. Dalībvalstīm ir piecas darbadienas laika, lai izteiktu iebildumus. Ja ir kādi iebildumi, 13. pantā minētā komiteja izskata attiecīgo jautājumu savā nākamajā sanāksmē. 3. Komisija 13. pantā minētās komitejas nākamajā sanāksmē informē to par visiem ārkārtas pasākumiem, kas finansēti saskaņā ar šiem noteikumiem. 1. Komisijai palīdz Cilvēktiesību un demokrātijas komiteja, še turpmāk “komiteja”, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Komisijas pārstāvis. 15. pants 2. Ja ir norāde uz šo pantu, Komisijas pārstāvis iesniedz komite- jai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautā- juma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā paredzēts gadījumiem, kad Pado- mei jāpieņem lēmums pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē tā, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. Komiteja var izskatīt vispārējus vai īpašus jautājumus par Kopienas palīdzību attiecīgā jomā, un tāpat tai ir jāsniedz lietišķs atbalsts, lai veicinātu cilvēktiesību principu un Eiropas Savienības demokratizācijas darbību saskanību attiecībā uz trešām valstīm. Reizi gadā tā izskata nākamā finanšu gada plānus vai apspriež vispārējas pamatnostādnes attiecībā uz darbībām, kas saskaņā ar šo regulu jāveic nākamā gadā. Komisija pieņem paredzētos pasākumus, ja tie atbilst komitejas atzinumam. 16. pants Ja paredzētie pasākumi nav saskaņā ar komitejas atzinumu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija uzreiz iesniedz Padomei priekšli- kumu par paredzētajiem pasākumiem. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. 1. Komisija pastāvīgi vērtē darbības, ko Kopiena finansējusi saskaņā ar šo regulu, lai noteiktu, vai tās sasniegušas mērķus, un lai izvirzītu pamatnostādnes turpmāko darbību efektivitātes sek- mēšanai. Komisija iesniedz komitejai novērtējumu kopsavilkumu, kuru vajadzības gadījumā tā var pārbaudīt. Novērtējuma pārskati ir pieejami dalībvalstīm, kas to pieprasa. Ja trīs mēnešos kopš dienas, kad jautājums iesniegts izskatīšanai ierosinātos pasākumus Padomē, apstiprina Komisija. tā nav pieņēmusi lēmumu, 2. Pēc dalībvalstu lūguma Komisija var arī kopā ar tām izvērtēt šajā regulā paredzēto darbību un programmu iznākumus. 80 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 01/3. sēj. 17. pants Visos līgumos vai finansēšanas līgumos, kas noslēgti saskaņā ar šo regulu, cita starpā paredz to, ka Komisija un Revīzijas palāta var veikt pārbaudes uz vietas un 4. panta 1. punktā minēto partneru galvenajā vadībā saskaņā ar parastajām procedūrām, ko Komisija noteikusi saskaņā ar spēkā esošām tiesību normām un jo īpaši ar tās finanšu regulas normām, ko piemēro Eiropas Kopienu budžetam. 18. pants 1. Komisija mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas informē dalībvalstis par apstiprinātajām darbībām un projektiem, to sum- mām, to veidu, saņēmējām valstīm un iesaistītajiem partneriem. 2. Slēdzot budžeta gadu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada pārskatu ar minētā gada laikā finansēto darbību kopsavilkumu. Kopsavilkumā ir informācija par partneriem, ar kuriem īstenotas 1. pantā minētās darbības. Pārskatā izklāsta arī ārēja novērtējuma norisi, ja tas veikts, un vaja- dzības gadījumā var ierosināt īpašas darbības. 19. pants Trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju novērtējumu par darbībām, ko Kopiena finansējusi saskaņā ar šo regulu, un to var papildināt ar attiecīgiem ierosinājumiem par šīs regulas nākotni. 20. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro līdz 2004. gada 31. decembrim. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1999. gada 29. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs W. MÜLLER


title: Uredba Sveta (ES) št. 1420/1999 z dne 29. aprila 1999 o določitvi skupnih pravil in postopkov, ki se uporabljajo za pošiljke določenih vrst odpadkov v določene države nečlanice OECD

eurovoc_concepts:
environmental monitoring
export (EU)
export monitoring
export of waste
third country
trade restriction
waste recycling

formats: html pdf print

text: 184 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 31999R1420 1. 7. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 166/6 UREDBA SVETA (ES) št. 1420/1999 z dne 29. aprila 1999 o določitvi skupnih pravil in postopkov, ki se uporabljajo za pošiljke določenih vrst odpadkov v določene države nečlanice OECD SVET EVROPSKE UNIJE JE — navedene uredbe sprejela Odločbo 94/575/ES (5), da bi določila ustrezne kontrolne postopke; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 113 in 130s(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), skladno s postopkom iz člena 189c Pogodbe (3), (1) (2) ker člen 1(3)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 259/93 z dne 1. februarja 1993 o nadzorovanju in kontroli pošiljk odpadkov znotraj Evropske skupnosti, v Skupnost in iz nje (4) izključuje iz obsega uporabe navedene uredbe pošiljke odpadkov, ki so namenjeni in so navedeni v Prilogi II k Uredbi, razen, med drugim, členov 17(1), (2) in (3); le predelavi ker je skladno s členom 17(1) Uredbe (EGS) št. 259/93 Komisija vsem državam, za katere se ne uporablja Sklep Sveta OECD z dne 30. marca 1992 o nadzoru čezmejnega premeščanja odpadkov za predelavo, notificirala seznam odpadkov, določenih v Prilogi II k navedeni uredbi, in zaprosila za potrditev, da takšni odpadki v namembni državi niso predmet nadzora, ali je prosila, da te države navedejo, ali naj se za take odpadke uporabljajo kontrolni postopki, ki veljajo za odpadke iz Priloge III ali IV k navedeni uredbi ali postopek iz člena 15 Uredbe; (3) ker so nekatere države navedle, da bi moral za take postopke veljati eden od teh kontrolnih postopkov; ker je Komisija dne 20. julija 1994 v skladu s členom 17(3) (1) UL C 214, 10. 7. 1998, str. 74. (2) Mnenje, podano dne 29. aprila 1998 (UL C 169, 16. 6. 1999). (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. julija 1997 (UL C 286, 22. 9. 1997, str. 23), Skupno stališče Sveta z dne 4. junija 1998 (UL C 333, 30. 10. 1998, str. 1) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. februarja 1999 (UL C 250, 28. 5. 1999). (4) UL L 30, 6. 2. 1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena (4) (5) (6) (7) (8) ker mora Komisija v primeru, da taka potrditev ne prispe, po drugem pododstavku člena 17(1) Uredbe (EGS) št. 259/93 pripraviti ustrezne predloge za Svet; ker je zato treba na ravni celotne Skupnosti nujno vzpostaviti sistem ureditve trgovanja s takimi odpadki iz Skupnosti preko določitve ustreznih skupnih pravil in postopkov, ki se nanašajo na njihov izvoz; ker je treba upoštevati željo držav, ki so odgovorile, da ne želijo sprejeti nekaterih ali vseh vrst odpadkov, ki so navedeni v Prilogi II k navedeni uredbi; zato se teh vrst odpadkov ne sme izvažati v te države; ker v primeru držav, ki niso odgovorile, ne more izhajati, da molk pomeni strinjanje, in je zato primerno sprejeti podoben ureditveni okvir, da bi omogočili tem državam oceno vsake pošiljke posebej; ker v primeru držav, ki so odgovorile, da ne želijo sprejeti nekaterih ali vseh vrst odpadkov, ki so navedeni v Prilogi II k navedeni uredbi, ali niso odgovorile, obstaja možnost, da spremenijo svoje stališče ali da bodo odgovorile v pri- hodnosti; zato mora v okviru postopka odbora obstajati mehanizem za spremembo te uredbe; ker bo Komisija, kolikor hitro bo mogoče in najpozneje do 1. julija 1998, pregledala in spremenila Prilogo V k Uredbi (EGS) št. 259/93 in pri tem popolnoma upoštevala odpadke, ki so na seznamu odpadkov, sprejetem skladno s členom 1(4) Direktive z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih (6), in na katerem koli seznamu odpadkov, ki so v smislu Baselske konven- cije uvrščeni kot nevarni, in ustrezno prilagodila Uredbo (EGS) št. 259/93; Sveta 91/689/EGS (5) UL L 220, 25. 8. 1994, str. 15. (6) UL L 377, 31. 12. 1991, str. 20. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 120/97 (UL L 22, 24. 1. 1997, str. 14). z Direktivo 94/31/ES (UL L 168, 2. 7. 1994, str. 28). 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 185 (9) ker mora Komisija redno obveščati države, ki so navedene v tej uredbi, o spremembah prilog A in B; (i) postopek, ki se uporablja za odpadke iz Priloge III ali Priloge IV k Uredbi (EGS) št. 259/93, ali (10) ker v zvezi s pošiljkami v države AKP člen 39 Četrte kon- vencije AKP-ES, prepoveduje izvoz vseh odpadkov, nave- denih v prilogah I in II Baselske konvencije; ker so poleg tega nekateri od teh odpadkov lahko navedeni v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 259/93; ker morajo biti v teh okolišči- nah in da bi upoštevali mednarodne obveznosti Skupno- sti, pošiljke takšnih odpadkov v države AKP prepovedane; (11) ker mora biti jasno določeno, da so take snovi izločene iz področja uporabe te uredbe; (12) ker mora Komisija redno pregledovati ureditev, ki jo uvaja ta uredba, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 (ii) postopek iz člena 15 Uredbe (EGS) št. 259/93, ali (iii) noben od postopkov iz odstavkov (i) ali (ii) zgoraj. 3. Komisija obvesti države članice o spremembah stališča namembne države najkasneje v 21 dneh po prejetju zahteve te države in čim prej v roku treh mesecev od prejetja zahteve pred- loži odboru iz člena 18 Direktive 75/442/EGS predlog svoje odlo- čitve. 4. Razen tega se v primeru katere koli druge izredne spremembe okoliščin — na primer vojne, naravne katastrofe ali trgovinskega embarga, ki ga določijo Združeni narodi — ki bi ovirala kontrolni postopek, veljaven v skladu s to uredbo, lahko ta kontrolni postopek spremeni. Komisija lahko po postopku iz člena 18 Direktive 75/442/EGS, po potrebi po posvetovanju z namembno državo, odloči, kateri od postopkov iz odstavka 2 tega člena se uporabi. 5. Komisija skladno s postopkom iz člena 18 Direktive 75/442/EGS redno pregleduje prilogi A in B k tej uredbi, da bi ju uskladila s spremembami prilog k Uredbi (EGS) št. 259/93. Izvoz odpadkov, navedenih v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 259/93 in omenjenih v Prilogi A k tej uredbi, v države iz seznama v navedeni Prilogi A se prepove. Člen 4 Člen 2 Kontrolni postopek, določen v členu 15 Uredbe (EGS) št. 259/93, se uporablja za izvoz v države, navedene v Prilogi B k tej uredbi, v zvezi s tistimi skupinam odpadkov, ki so namenjeni samo za predelavo in ki so navedeni v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 259/93. Kontrolne postopke, določene s to uredbo, Komisija pregleduje v rednih časovnih presledkih ob upoštevanju pridobljenih izkušenj. Prvi pregled bo opravila najpozneje v devetih mesecih po objavi te uredbe v Uradnem listu. Če rezultati pregleda vodijo k zaključku, da bi bilo primerno, lahko Komisija brez vpliva na določbe člena 3 pripravi nove predloge za Svet. Člen 3 Člen 5 1. Na zahtevo namembne države se kontrolni postopek, ki velja za to državo na podlagi te uredbe, spremeni v skladu s tem čle- nom. 2. Komisija v skladu s postopkom iz člena 18 Direktive Sveta 75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih (1), in v sodelova- nju z zadevno državo določi, kateri od kontrolnih postopkov se uporabi, to je: Komisija čim prej pregleda in spremeni to uredbo po postopku iz člena 18 Direktive 75/442/EGS, da bi jo uskladila z Uredbo (EGS) št. 259/93. Člen 6 (1) UL L 194, 25. 7. 1975, str. 39. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 96/350/ES (UL L 135, 6. 6. 1996, str. 32). Ta uredba začne veljati 90. dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 186 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 29. aprila 1999 Za Komisijo Predsednik W. MÜLLER 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 187 PRILOGA A Države in ozemlja, ki so Komisiji navedli, da ne želijo prejemati pošiljk za predelavo določenih vrst odpadkov iz Priloge II k Uredbi Sveta (EGS) št. 259/93 Vse vrste, razen: ALBANIJA 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“): (a) Naslednji železni odpadki in ostanki železa ali jekla: GA 040 GA 050 GA 060 GA 070 GA 080 GA 090 GA 100 GA 110 7204 10 odpadki in ostanki iz litega železa 7204 21 odpadki in ostanki iz nerjavnega jekla 7204 29 odpadki in ostanki iz drugih vrst zlitin jekla 7204 30 odpadki in ostanki iz pokositrenega železa ali jekla 7204 41 odrezki, ostružki, odkovki in njim podobni odpadki in ostanki iz železa in jekla v razsuti ali kosovni obliki 7204 49 drugi odpadki in ostanki iz železa 7204 50 odpadni ingoti za pretaljevanje ex 7302 10 rabljene železne in jeklene tirnice (b) Naslednji odpadki in ostanki iz neželeznih kovin in njihovih zlitin: GA 120 GA 150 GA 160 GA 170 7404 00 odpadki in ostanki iz bakra 7802 00 odpadki in ostanki iz svinca 7902 00 odpadki in ostanki iz cinka 8002 00 odpadki in ostanki iz kositra. 2. Vse vrste, vključene v oddelku GB („Odpadki, ki vsebujejo kovine in ki nastanejo pri taljenju, obdelovanju rude v plavžih in rafinaciji kovin“). 3. Vse vrste, vključene v oddelku GE („Odpadki stekla v nedisperzni obliki“). 4. V oddelku GG („Drugi odpadki, ki vsebujejo pretežno anorganske sestavine, ter lahko vsebujejo tudi kovine in organske snovi“): GG 080 ex 2621 00 žlindra iz proizvodnje bakra, kemično stabilizirana, z visoko vseb- nostjo železa (> 20 %) in predelana v skladu z industrijskimi speci- fikacijami (npr. DIN 4301 in DIN 8201), uporabna predvsem za konstrukcije in kot abraziv. 5. Vse vrste, vključene v oddelku GI („Papirni in kartonski odpadki in ostanki“). 6. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): GJ 020 GJ 021 GJ 022 GJ 023 GJ 030 GJ 031 GJ 032 GJ 033 Vse vrste Vse vrste 5103 odpadki volne ali fine ali grobe živalske dlake, vključno z odpadki preje, toda brez razvlaknjenih tekstilnih materialov: 5103 10 — izčesek iz volne ali fine živalske dlake 5103 20 — drugi odpadki iz volne ali fine živalske dlake 5103 30 — odpadki iz grobe živalske dlake 5202 bombažni odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi surovinami): 5202 10 — odpadki preje (vključno z odpadki sukanca) 5202 91 — razvlaknjene tekstilne surovine 5202 99 — drugo. ANDORA ANTIGVA IN BARBUDA 188 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste ARUBA BAHAMI BARBADOS BELIZE BOLIVIJA BOTSVANA BRAZILIJA Vse vrste, razen: 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“): (a) Naslednji odpadki in ostanki iz železa in jekla: GA 040 GA 050 GA 060 GA 070 GA 080 GA 090 GA 100 7204 10 odpadki in ostanki iz litega železa 7204 21 odpadki in ostanki iz nerjavnega jekla 7204 29 odpadki in ostanki iz drugih vrst zlitin jekla 7204 30 o dpadki in ostanki iz pokositrenega železa in jekla 7204 41 odrezki, ostružki, odkovki in njim podobni odpadki in ostanki iz železa in jekla v razsuti ali kosovni obliki 7204 49 drugi odpadki in ostanki iz železa 7204 50 odpadni ingoti za pretaljevanje (b) Naslednji odpadki in ostanki iz neželeznih kovin in njihovih zlitin: GA 120 GA 130 GA 140 GA 150 GA 160 GA 170 GA 180 GA 190 GA 200 GA 210 7404 00 7503 00 7602 00 7802 00 7902 00 8002 00 odpadki in ostanki iz bakra odpadki in ostanki iz niklja odpadki in ostanki iz aluminija odpadki in ostanki iz svinca odpadki in ostanki iz cinka odpadki in ostanki iz kositra ex 8101 91 odpadki in ostanki iz volframa ex 8102 91 odpadki in ostanki iz molibdena ex 8103 10 odpadki in ostanki iz tantala 8104 20 odpadki in ostanki iz magnezija (razen tistih, navedenih pod AA 190) (*) 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 189 GA 220 GA 230 GA 240 GA 250 GA 260 GA 270 GA 280 GA 290 GA 300 GA 310 GA 320 GA 330 GA 340 GA 350 GA 360 GA 370 GA 400 GA 410 GA 420 ex 8105 10 odpadki in ostanki iz kobalta ex 8106 00 odpadki in ostanki iz bizmuta ex 8107 10 odpadki in ostanki iz kadmija ex 8108 10 odpadki in ostanki iz titana ex 8109 10 odpadki in ostanki iz cirkonija ex 8110 00 odpadki in ostanki iz antimona ex 8111 00 odpadki in ostanki iz mangana ex 8112 11 odpadki in ostanki iz berilija ex 8112 20 odpadki in ostanki iz kroma ex 8112 30 odpadki in ostanki iz germanija ex 8112 40 odpadki in ostanki iz vanadija ex 8112 91 odpadki in ostanki iz: — hafnija — indija — niobija — renija — galija ex 2804 90 odpadki in ostanki iz selena ex 2804 50 odpadki in ostanki iz telurja ex 2805 30 odpadki in ostanki iz redkih zemeljskih kovin (*) Glej Prilogo III k Odločbi 98/368/ES z dne 18. maja 1998 (UL L 165, 10. 6. 1998, str. 20). 2. V oddelku GB („Odpadki, ki vsebujejo kovine in ki nastanejo pri taljenju, obdelovanju rude v plavžih in rafinaciji kovin“): GB 040 ex 2620 90 žlindra iz predelave plemenitih kovin in bakra, namenjena za nadaljnjo rafinacijo 3. V oddelku GC („Drugi odpadki, ki vsebujejo kovine“ [. …] GC070 [. …] ex 2619 00 žlindra pri pridobivanju železa in ogljikovega jekla (vključno z nizko legiranim jeklom), razen tiste žlindre, ki je bila posebej proizvedena, tako da ustreza nacio- nalnim in ustreznim mednarodnim zahtevam in standardom (*) (*) Ta postavka velja tudi za žlindro, ki se uporablja za proizvodnjo titanovega dioksida in vanadija. 4. Vse vrste, vključene v oddelku GD („Odpadki, ki so nastali pri pridobivanju rud in kamnin in so v nedisperzni obliki“). GD 040 GD 050 GD 060 ex 2529 30 odpadki iz leucita, nefelina in nefelinskega sienita ex 2529 10 odpadki iz glinenca ex 2529 21 odpadki iz fluorita ex 2529 22 190 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 5. V oddelku GG („Drugi odpadki, ki vsebujejo pretežno anorganske sestavine, ter lahko vsebujejo tudi kovine in organske snovi“) GG 030 ex 2621 pepel in žlindra iz elektrarn na premog GG 040 ex 2621 elektrofiltrski pepel iz elektrarn na premog GG 060 ex 2803 rabljeno aktivno oglje iz priprave pitne vode in procesov prehrambne industrije ter proizvodnje vitaminov GG 080 ex 2621 00 žlindra iz proizvodnje bakra, kemično stabilizirana, z visoko vsebnostjo železa (> 20 %) in predelana v skladu z industrijskimi specifikacijami (npr. DIN 4301 in DIN 8201), uporabna predvsem za konstrukcije in kot abraziv GG 100 Apnenec, nastal pri proizvodnji kalcijevega cianamida (pH < 9) 6. V oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“). GH 013 ex 3915 30 odpadki, odrezki in ostanki iz plastičnih mas: — iz polimerov vinilklorida GH 015 ex 3915 90 odpadki, odrezki in ostanki iz plastičnih mas: — iz umetnih smol ali produktov kodenzacije, kot so na primer: — sečninsko formaldehidne smole — fenol formaldehidne smole — melamin formaldehidne smole — epoksidne smole — alkidne smole — poliamidi 7. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“) GJ 050 ex 5302 90 predivo in odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi suro- vinami) iz prave konoplje (Cannabis sativa L. ) 8. V oddelku GK („Odpadki iz gume“): GK 020 4012 20 rabljene zunanje gume (plašči) GK 030 ex 4017 00 odpadki in ostanki trde gume (na primer ebonita) 9. V oddelku GO („Drugi odpadki, ki vsebujejo pretežno organske sestavine, vsebujejo pa tudi kovine in druge anorganske snovi“) GO 040 GO 050 odpadni fotografski filmi, ki ne vsebujejo srebra fotografski filmi (osnove brez fotokemične prevleke) in odpadni fotografski aparati za enkratno uporabo brez baterij 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 191 BOLGARIJA Vse vrste, razen: 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“): (a) Naslednji odpadki in ostanki dragocenih kovin in njihovih zlitin: GA 010 GA 030 ex 7112 10 — iz zlata ex 7112 90 — iz drugih plemenitih kovin, npr. srebra Opomba: Živo srebro je posebej izključeno kot onesnaževalec teh kovin, njihovih zlitin ali amalgamov. (b) Naslednji železni odpadki in ostanki železa ali jekla: GA 040 GA 060 GA 070 GA 080 GA 090 GA 100 GA 110 7204 10 7204 29 7204 30 7204 41 7204 49 7204 50 Odpadki in ostanki iz litega železa odpadki in ostanki iz drugih vrst zlitin jekla odpadki in ostanki iz pokositrenega železa in jekla odrezki, ostružki, odkovki in njim podobni odpadki in ostanki iz železa in jekla v razsuti ali kosovni obliki drugi odpadki in ostanki iz železa odpadni ingoti za pretaljevanje ex 7302 10 rabljene železne in jeklene tirnice (c) Naslednji odpadki in ostanki neželeznih kovin in njihovih zlitin: GA 120 GA 140 GA 150 GA 160 GA 170 7404 00 odpadki in ostanki iz bakra 7602 00 odpadki in ostanki iz aluminija 7802 00 odpadki in ostanki iz svinca 7902 00 odpadki in ostanki iz cinka 8002 00 odpadki in ostanki iz kositra 2. V oddelku GB („Odpadki, ki vsebujejo kovine in ki nastanejo pri taljenju, obdelovanju rude v plavžih in rafinaciji kovin“): GB 010 GB 020 GB 021 GB 022 GB 023 GB 024 GB 025 GB 030 GB 040 2620 11 trdi nečisti cink odpadki, ki vsebujejo cink: — galvanska pena (> 90 % Zn) — galvanski mulji (> 92 % Zn) — ostanki cinkovih ulitkov (> 85 % Zn) — galvanski mulji vročega pocinkanja (> 92 % Zn) — cinkovi posnemki aluminijevi posnemki ex 2620 90 žlindra iz predelave plemenitih kovin in bakra, namenjena za nadaljnjo rafinacijo 3. V oddelku GC („Drugi odpadki, ki vsebujejo kovine“) GC 060 rabljeni kovinski katalizatorji, ki vsebujejo katerega koli od naslednjih elementov: — dragocene kovine: zlato, srebro — kovine platinske skupine: rutenij, rodij, paladij, osmij, iridij, platina — prehodne — tranzicijske kovine: skandij, vanadij, mangan, kobalt, baker, itrij, niobij, hafnij, volfram, titan, krom, železo, nikelj, cink, cirkon, molibden, tantal, renij — lantanidi (redke zemlje): lantan, prazeodim, samarij, gadolinij, disprozij, erbij, terbij, cerij, neodim, europij, iterbij, holmij, tulij, lutecij 192 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 4. V oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“): GH 010 GH 011 GH 012 GH 013 3915 odpadki, odrezki in ostanki iz plastičnih mas: ex 3915 10 — iz polimerov etilena ex 3915 20 — iz polimerov stirena ex 3915 30 — iz polimerov vinilklorida 5. Vse vrste, vključene v oddelku GI („Papirni in kartonski odpadki in ostanki“). Vse vrste, razen: BURKINA FASO Vse vrste, vključene v oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna (1) oblika“) Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste, razen: BUTAN DOMINIKA DOMINIKANSKA REPUBLIKA DŽIBUTI EGIPT 1. Vse vrste, vključene v oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“) 2. Vse vrste, vključene v oddelku GI („Papirni in kartonski odpadki in ostanki“). 3. Vse vrste, vključene v oddelku GJ („Tekstilni odpadki“). Vse vrste Vse vrste, razen: V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): FIDŽI GAMBIJA GJ 120 6309 00 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki Vse vrste Vse vrste, razen: V oddelku GK („Odpadki iz gume“): GANA GRENADA GK 020 4012 20 rabljene zunanje gume (plašči) Vse vrste Vse vrste, razen: GVAJANA KAMERUN (1) Odpadki z ‚nedisperzno obliko‘ se ne nanašajo na odpadke v obliki prahu, gošče, praška ali trdnih predmetov, ki so zmešani z nevarnimi odpadnimi tekočinami. 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 193 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“) (a) Naslednji odpadki in ostanki dragocenih kovin in njihovih zlitin: GA 010 GA 020 GA 030 ex 7112 10 — iz zlata ex 7112 20 — iz platine (za platino se šteje tudi iridij, osmij, paladij, rodij in rutenij) ex 7112 90 — iz drugih plemenitih kovin, npr. srebra Opomba: Živo srebro je posebej izključeno kot onesnaževalec teh kovin, njihovih zlitin ali amalgamov. (b) Naslednji železni odpadki in ostanki železa ali jekla: GA 040 GA 050 GA 060 GA 070 GA 080 GA 090 GA 100 GA 110 GA 120 GA 130 GA 150 GA 160 GA 170 GA 210 GA 220 GA 280 GA 300 7204 10 7204 21 7204 29 7204 30 7204 41 7204 49 7204 50 — odpadki in ostanki iz litega železa — odpadki in ostanki iz nerjavnega jekla — odpadki in ostanki iz drugih vrst zlitin jekla — odpadki in ostanki iz pokositrenega železa in jekla — odrezki, ostružki, odkovki in njim podobni odpadki in ostanki iz železa in jekla v razsuti ali kosovni obliki — drugi odpadki in ostanki iz železa — odpadni ingoti za pretaljevanje ex 7302 10 — rabljene železne in jeklene tirnice 7404 00 7503 00 7802 00 7902 00 8002 00 8104 20 odpadki in ostanki iz bakra odpadki in ostanki iz niklja odpadki in ostanki iz svinca odpadki in ostanki iz cinka odpadki in ostanki iz kositra odpadki in ostanki iz magnezija (razen tistih, navedenih pod AA 190) (*) ex 8105 10 odpadki in ostanki iz kobalta ex 8111 00 odpadki in ostanki iz mangana ex 8112 20 odpadki in ostanki iz kroma (*) Glej Prilogo III Odločbe 98/368/ES. 2. V oddelku GB („Odpadki, ki vsebujejo kovine in ki nastanejo pri taljenju, obdelovanju rude v plavžih in rafinaciji kovin“) GB 050 ex 2620 90 kositrna žlindra, ki vsebuje tantal in vsebuje manj kot 0,5 % kositra 3. V oddelku GC („Drugi odpadki, ki vsebujejo kovine“) GC 030 ex 8908 00 plovila in druge plavajoče naprave, namenjene za predelavo, brez tovora in drugih snovi, ki nastanejo pri obratovanju plovila in ki jih je možno opredeliti kot nevarno snov ali odpadek GC 040 razbitine motornih vozil, brez tekočin 4. V oddelku GE („Odpadki stekla v nedisperzni obliki“) GE 010 ex 7001 00 razbito steklo in drugi stekleni odpadki, razen stekla katodnih cevi in drugih aktiviranih stekel 194 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 5. V oddelku GF („Odpadki iz keramike v nedisperzni obliki“): GF 010 odpadki iz žgane keramike, vključno keramične posode (pred in/ali po uporabi) 6. V oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“): GH 010 3915 odpadki, odrezki in ostanki iz plastičnih mas: GH 011 ex 3915 10 — iz polimerov etilena GH 012 ex 3915 20 — iz polimerov stirena GH 013 ex 3915 30 — iz polimerov vinilklorida 7. Vse vrste, vključene v oddelku GI („Papirni in kartonski odpadki in ostanki“). 8. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): GJ 010 5003 odpadki iz svile (vključno zapredki, neprimerni za odvijanje, odpadna preja in raztrgani svileni materiali): GJ 011 GJ 012 GJ 020 GJ 021 GJ 022 GJ 023 GJ 030 GJ 031 GJ 032 GJ 033 GJ 090 5003 10 — nemikani in nečesani 5003 90 — drugo 5103 odpadki volne ali fine ali grobe živalske dlake, vključno z odpadki preje, toda brez razvlaknjenih tekstilnih materialov: 5103 10 — izčesek iz volne ali fine živalske dlake 5103 20 — drugi odpadki iz volne ali fine živalske dlake 5103 30 — odpadki iz grobe živalske dlake 5202 bombažni odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi suro- vinami): 5202 10 — odpadki preje (vključno z odpadki sukanca) 5202 91 — razvlaknjene tekstilne surovine 5202 99 — drugo ex 5305 29 predivo, izčesek in odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstil- nimi surovinami) iz abake (manilska konoplja ali Musa textilis Nee) GJ 110 5505 odpadki (vključno z izčeskom, odpadki iz preje in razvlaknjenimi tekstilnimi odpadki) iz sintetičnih ali umetnih vlaken: GJ 111 GJ 112 GJ 120 GJ 130 GJ 131 GJ 132 5505 10 — sintetična vlakna 5505 20 — umetna vlakna 6309 00 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki ex 6310 izrabljene krpe, odpadne vrvi, motvozi, konopci in prameni v obliki odpadkov ali neuporabnih izdelkov, iz tekstilnega materiala ex 6310 10 — sortirani ex 6310 90 — drugi 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 195 9. V oddelku GK („Odpadki iz gume“): GK 020 4012 20 rabljene zunanje gume (plašči) 10. Vse vrste, vključene v oddelku GL („Nepredelani odpadki iz plute in lesa“) 11. V oddelku GM („Odpadki pri proizvodnji hrane“) GM 080 ex 2308 posušeni in sterilizirani odpadki zelenjave, ostanki in stranski proizvodi v obliki peletov ali ne, primerni za živinsko krmo, ki niso določeni ali vključeni drugje Vse vrste KIRIBATI KOLUMBIJA 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna (1) oblika)“ Vse vrste odpadkov in ostankov neželeznih kovin in njihovih zlitin: [. …] 2. V oddelku GB („Odpadki,ki vsebujejo kovine in ki nastanejo pri taljenju, obdelovanju rude v plavžih in rafinaciji kovin“) GB 040 ex 2620 90 žlindra iz predelave plemenitih kovin in bakra, namenjena za nadaljnjo rafinacijo. 3. V oddelku GC („Drugi odpadki, ki vsebujejo kovine“): GC 070 ex 2619 00 žlindra pri pridobivanju železa in ogljikovega jekla (vključno z nizko legiranim jeklom), razen tiste žlindre, ki je bila posebej proizvedena, tako da ustreza tako nacionalnim kot ustreznim mednarodnim zahtevam in standardom (*) (*) Ta postavka velja tudi za žlindro, ki se uporablja za proizvodnjo titanovega dioksida in vanadija. 4. Vse vrste, vključene v oddelku GD („Odpadki, ki so nastali pri pridobivanju rud in kamnin in so v nedisperzni obliki“): GD040 [. …] GD 060 ex 2529 30 odpadki iz leucita, nefelina in nefelinskega sienita ex 2529 21 odpadki iz glinenca ex 2529 22 odpadki iz fluorita 5. V oddelku GG („Drugi odpadki, ki vsebujejo pretežno anorganske sestavine, ter lahko vsebujejo tudi kovine in organske snovi“): GC 030 GC 040 GC 060 ex 2621 ex 2621 ex 2803 GC 080 ex 2621 00 pepel in žlindra iz elektrarn na premog elektrofiltrski pepel iz elektrarn na premog rabljeno aktivno oglje iz priprave pitne vode in procesov prehrambne industrije ter proizvodnje vitaminov žlindra iz proizvodnje bakra, kemično stabilizirana, z visoko vsebnostjo železa (> 20 %) in predelana v skladu z industrijskimi specifikacijami (npr. DIN 4301 in DIN 8201), uporabna predvsem za konstrukcije in kot abraziv GC 100 apnenec nastal pri proizvodnji kalcijevega cianamida (pH < 9) (1) Odpadki z ‚nedisperzno obliko‘ se ne nanašajo na odpadke v obliki prahu, gošče, praška ali trdnih predmetov, ki so zmešani z nevarnimi odpadnimi tekočinami. 196 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 6. V oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“): GH 013 ex 3915 30 odpadki, odrezki in ostanki iz plastičnih mas iz polimerov vinilklorida GH 015 ex 3915 90 — iz umetnih smol ali produktov kondenzacije, kot so na primer: — sečninsko formaldehidne smole — fenol formaldehidne smole — melamin formaldehidne smole — epoksidne smole — alkidne smole — poliamidi 7. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): GJ 050 ex 5302 90 konopljeno predivo in odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tek- stilnimi surovinami) iz prave konoplje (Cannabis sativa L. ) 8. V oddelku GK („Odpadki iz gume“): GK 020 GK 030 4012 20 rabljene zunanje gume (plašči) ex 4017 00 odpadki in ostanki trde gume (na primer ebonita) 9. V oddelku GO („Drugi odpadki, ki vsebujejo pretežno organske sestavine, vsebujejo pa tudi kovine in druge anorganske snovi“) GO 040 GO 050 odpadni fotografski filmi, ki ne vsebujejo srebra fotografski filmi (osnove brez fotokemične prevleke) in odpadni fotografski aparati za enkratno uporabo brez baterij KOMORI, Islamska zvezna republika Vse vrste, razen: V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“) GJ 120 6309 00 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki Vse vrste KOSTARIKA KUVAJT Vse vrste, razen: V oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“): GH 011 ex 3915 10 odpadki, odrezki in ostanki iz plastičnih mas: — iz polimerov etilena Vse vrste, razen: V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): LIBANON GJ 120 6309 00 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki Vse vrste, razen: MALAVI 1. Vse vrste, vključene v oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“). 2. Vse vrste, vključene v oddelku GE („Odpadki stekla v nedisperzni obliki“). 3. Vse vrste, vključene v oddelku GI („Papirni in kartonski odpadki in ostanki“). 4. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): GJ 120 6309 00 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 197 Vse vrste MALDIVI MALI 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika (1)“) Vse vrste odpadkov in ostankov neželeznih kovin in njihovih zlitin. 2. Vse vrste, vključene v oddelku GE („Odpadki stekla v nedisperzni obliki“). 3. Vse vrste, vključene voddelku GF („Odpadki iz keramike v nedisperzni obliki“). 4. Vse vrste, vključene v oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“). 5. Vse vrste, vključene v oddelku GN („Odpadki pri proizvodnji usnja, strojenju in dodelavi krzna ter pri proizvodnji usnjenih in krznenih izdelkov“). Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste MOLDAVIJA MONGOLIJA MJANMAR NIKARAGVA NIGER Vse vrste, razen: 1. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“) GJ 120 6309 00 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki 2. V oddelku GK („Odpadki iz gume“) GK 020 4012 20 rabljene zunanje gume (plašči) Vse vrste, razen: Vse vrste, vključene v oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“). NIGERIJA PAKISTAN 1. V oddelku GK („Odpadki iz gume“): GK 020 4012 20 rabljene zunanje gume (plašči) 2. V oddelku GM („Odpadki kmetijske in prehrambne industrije“): GM 070 ex 2307 vinska usedlina (1) Odpadki z ‚nedisperzno obliko‘ se ne nanašajo na odpadke v obliki prahu, gošče, praška ali trdnih predmetov, ki so zmešani z nevarnimi odpadnimi tekočinami. 198 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 3. V oddelku GN („Odpadki pri proizvodnji usnja, strojenju in dodelavi krzna ter pri proizvodnji usnjenih in krznenih izdelkov“): GN 010 ex 0502 00 odpadki ščetin ali dlak prašiča, divjega prašiča ali jazbeca in druge ščetine za izde- lavo čopičev Vse vrste Vse vrste, razen: PAPUA NOVA GVINEJA PARAGVAJ 1. Vse vrste, vključene v oddelku GI („Papirni in kartonski odpadki in ostanki“). 2. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): GJ 010 5003 odpadki iz svile (vključno zapredki, neprimerni za odvijanje, odpadna preja in raz- trgani svileni materiali): GJ 011 GJ 030 GJ 031 GJ 032 5003 10 — nemikani in nečesani 5202 5202 10 5202 91 bombažni odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi suro- vinami) odpadki preje (vključno z odpadki sukanca) razvlaknjene tekstilne surovine 3. V oddelku GL („Nepredelani odpadki iz plute in lesa“). GL 020 4501 90 odpadki iz plute; drobljena, zmleta ali surova pluta. Vse vrste Vse vrste, razen: 1. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): PERU SAO TOME IN PRINCIPE GJ 111 5505 10 odpadki (vključno z izčeskom, odpadki iz preje in razvlaknjenimi tekstilnimi odpadki) iz sintetičnih ali umetnih vlaken: — sintetična vlakna GJ 120 GJ 130 GJ 131 GJ 132 6309 00 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki ex 6310 izrabljene krpe, odpadne vrvi, motvozi, konopci in prameni v obliki odpadkov ali neuporabnih izdelkov, iz tekstilnega materiala ex 6310 10 — sortirani ex 6310 90 — drugi 2. V oddelku GK („Odpadki iz gume“): GK 020 4012 20 rabljene zunanje gume (plašči) Vse vrste Vse vrste Vse vrste SAUDOVA ARABIJA SENEGAL SEJŠELI 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 199 SINGAPUR Vse vrste, razen: 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“): (a) Naslednji odpadki in ostanki dragocenih kovin in njihovih zlitin: GA 010 ex 7112 10 — iz zlata GA 020 ex 7112 20 — iz platine (za platino se šteje tudi iridij, osmij, paladij, rodij in rutenij) GA 030 ex 7112 90 — iz drugih plemenitih kovin, npr. srebra Opomba: Živo srebro je posebej izključeno kot onesnaževalec teh kovin, njihovih zlitin ali amalgamov. (b) Naslednji odpadki in ostanki iz železa in jekla: GA 040 GA 050 GA 060 7204 10 7204 21 7204 29 — odpadki in ostanki iz litega železa — odpadki in ostanki iz nerjavnega jekla — odpadki in ostanki iz drugih vrst zlitin jekla (c) Naslednji odpadki in ostanki iz neželeznih kovin in njihovih zlitin: GA 120 GA 130 GA 140 GA 150 GA 170 7404 00 odpadki in ostanki iz bakra 7503 00 odpadki in ostanki iz niklja 7602 00 odpadki in ostanki iz aluminija 7802 00 odpadki in ostanki iz svinca 8002 00 odpadki in ostanki iz kositra GA 190 ex 8102 91 odpadki in ostanki iz molibdena GA 250 ex 8108 10 odpadki in ostanki iz titana GA 260 ex 8109 10 odpadki in ostanki iz cirkonija GA 280 ex 8111 00 odpadki in ostanki iz mangana GA 300 ex 8112 20 odpadki in ostanki iz kroma GA 320 ex 8112 91 odpadki in ostanki iz vanadija ex 8112 91 odpadki in ostanki iz: GA 350 niobija 2. V oddelku GC („Drugi odpadki, ki vsebujejo kovine“): GC 070 ex 2619 00 žlindra pri pridobivanju železa in ogljikovega jekla (vključno z nizko legiranim jeklom), razen tiste žlindre, ki je bila posebej proizvedena, tako da ustreza tako nacionalnim kot ustreznim mednarodnim zahtevam in standardom (*) (*) Ta postavka velja tudi za žlindro, ki se uporablja za proizvodnjo titanovega dioksida in vanadija. 3. Vse vrste, vključene v oddelku GD („Odpadki, ki so nastali pri pridobivanju rud in kamnin in so v nedisperzni obliki“): GD 020 ex 2514 00 odpadki iz skrilavcev, grobo ali enakomerno obrezani ali obžagani 4. V oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“): GH 013 ex 3915 30 odpadki, odrezki in ostanki iz plastičnih mas: — iz polimerov vinilklorida 200 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 Vse vrste Vse vrste Vse vrste ST. KITTS IN NEVIS ST. LUCIA ST. VINCENT IN GRENADINE TANZANIJA Vse vrste, razen: V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): GJ 120 6309 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki Vse vrste, razen: UGANDA 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“) GA 050 GA 060 7204 21 7204 29 odpadki in ostanki iz nerjavnega jekla odpadki in ostanki iz drugih vrst zlitin jekla 2. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“) GJ 120 6309 00 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste TUVALU VANUATU ZAHODNA SAMOA ZELENORTSKI OTOKI 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 201 PRILOGA B Države in ozemlja, ki niso odgovorili na sporočila Komisijeo pošiljkah za predelavo določenih vrst odpadkov, navedenih v Prilogi II k Uredbi Sveta (EGS) št. 259/93 Vse vrste Vse vrste Vse vrste, razen: AFGANISTAN ALŽIRIJA ANGOLA 1. Vse vrste, vključene v oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“). 2. Vse vrste, vključene v oddelku GE („Odpadki stekla v nedisperzni obliki“). 3. Vse vrste, vključene v oddelku GI („Papirni in kartonski odpadki in ostanki“). 4. Vse vrste, vključene v oddelku GJ („Tekstilni odpadki“). 5. Vse vrste, vključene v oddelku GK („Odpadki iz gume“). Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste ARMENIJA AZERBAJDŽAN BAHRAJN BANGLADEŠ BRUNEJ BURUNDI EKVADOR EKVATORIALNA GVINEJA ERITREJA ETIOPIJA GABON 202 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 Vse vrste Vse vrste, razen: V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): GVATEMALA GVINEJA GJ 120 6309 00 ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki HAITI HONDURAS JEMEN KAMBODŽA KATAR KAZAHSTAN KIRGIZISTAN LAOS LESOTO MAROKO MOZAMBIK NAMIBIJA NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA NEPAL OMAN Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 203 Vse vrste Vse vrste, rozen: PANAMA RUSKA FEDERACIJA 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“): (a) Naslednji odpadki in ostanki iz neželeznih kovin in njihovih zlitin: GA 150 GA 160 GA 170 GA 180 GA 190 GA 200 GA 210 GA 220 GA 230 GA 240 GA 250 GA 260 GA 270 GA 280 GA 290 GA 300 GA 310 GA 320 GA 330 GA 340 GA 350 GA 400 GA 410 7802 00 7902 00 8002 00 odpadki in ostanki iz svinca odpadki in ostanki iz cinka odpadki in ostanki iz kositra ex 8101 91 odpadki in ostanki iz volframa ex 8102 91 odpadki in ostanki iz molibdena ex 8103 10 odpadki in ostanki iz tantala 8104 20 odpadki in ostanki iz magnezija (razen tistih, navedenih pod AA 190) (*) ex 8105 10 odpadki in ostanki iz kobalta ex 8106 00 odpadki in ostanki iz bizmuta ex 8107 10 odpadki in ostanki iz kadmija ex 8108 10 odpadki in ostanki iz titana ex 8109 10 odpadki in ostanki iz cirkonija ex 8110 00 odpadki in ostanki iz antimona ex 8111 00 odpadki in ostanki iz mangana ex 8112 11 odpadki in ostanki iz berilija ex 8112 20 odpadki in ostanki iz kroma ex 8112 30 odpadki in ostanki iz germanija ex 8112 40 odpadki in ostanki iz vanadija ex 8112 91 odpadki in ostanki iz: — hafnija — indija — niobija ex 2804 90 odpadki in ostanki iz selena ex 2804 50 odpadki in ostanki iz telurja (*) Glej Prilogo III Odločbe 98/368/ES z dne 18. maja 1998 (UL L 165, 10. 6. 1998, str. 20). 2. V oddelku GB („Odpadki, ki vsebujejo kovine in ki nastanejo pri taljenju, obdelovanju rude v plavžih in rafinaciji kovin“): GB 010 GB 025 2620 11 trdi nečisti cink — cinkovi posnemki 3. V oddelku GC („Drugi odpadki, ki vsebujejo kovine“): GC 030 ex 8908 00 GC 070 ex 2619 00 plovila in druge plavajoče naprave, namenjene za predelavo, brez tovora in drugih snovi, ki nastanejo pri obratovanju plovila in ki jih je možno opredeliti kot nevarno snov ali odpadek žlindra pri pridobivanju železa in ogljikovega jekla (vključno z nizko legiranim jeklom), razen tiste žlindre, ki je bila posebej proizvedena, tako da ustreza tako nacionalnim kot ustreznim mednarodnim zahtevam in standardom (*) (*) Ta postavka velja tudi za žlindro, ki se uporablja za proizvodnjo titanovega dioksida in vanadija. 204 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 4. Vse vrste, vključene v oddelku GD („Odpadki, ki so nastali pri pridobivanju rud in kamnin in so v nedisperzni obliki“): GD 020 GD 030 GD 070 ex 2514 00 odpadki iz skrilavcev, grobo ali enakomerno obrezani ali obžagani 2525 30 odpadki sljude ex 2811 22 odpadki iz kremena, razen odpadkov nastalih pri talilnih postopkih. 5. V oddelku GG („Drugi odpadki, ki vsebujejo pretežno anorganske sestavine, ter lahko vsebujejo tudi kovine in organske snovi“): GG 030 GG 040 GG 060 ex 2621 ex 2621 ex 2803 pepel in žlindra iz elektrarn na premog elektrofiltrski pepel iz elektrarn na premog rabljeno aktivno oglje iz priprave pitne vode in procesov prehrambne industrije ter proizvodnje vitaminov GG 110 ex 2621 00 nevtralizirano rdeče blato, nastalo pri proizvodnji aluminija. 6. Vse vrste, vključene v oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“). 7. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): GJ 110 5505 odpadki (vključno z izčeskom, odpadki iz preje in razvlaknjenimi tekstilnimi odpadki) iz sintetičnih ali umetnih vlaken: GJ 111 GJ 112 5505 10 5505 20 — sintetična vlakna — umetna vlakna. 8. Vse vrste, vključene v oddelku GK („Odpadki iz gume“). 9. V oddelku GM („Odpadki kmetijske in prehrambne industrije“): GM 090 1522 degras; ostanki, pridobljeni pri predelavi maščob in voskov živalskega ter rastlin- skega izvora GM 100 0506 90 odpadne kosti in strženi rogov, surovi, razmaščeni, enostavno pripravljeni (toda ne oblikovani), obdelani s kislino ali deželatinirani GM 110 ex 0511 91 ribji odpadki. 10. V oddelku GN („Odpadki pri proizvodnji usnja, strojenju in dodelavi krzna ter pri proizvodnji usnjenih in krznenih izdelkov“): GN 010 ex 0502 00 odpadki ščetin ali dlak prašiča, divjega prašiča ali jazbeca in druge ščetine za izde- lavo čopičev GN 020 GN 030 ex 0503 00 odpadki konjske žime, zloženi v plasteh ali ne, s podlago ali brez podlage ex 0505 90 odpadne kože ali drugi deli ptic s perjem ali puhom, prah in odpadki perja in nje- govih delov (z robovi porezanimi ali ne) ter puha, ne obdelani temveč samo očiščeni, dezinficirani ali pripravljeni za konzerviranje. 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 205 11. V oddelku GO („Drugi odpadki, ki vsebujejo pretežno organske sestavine, vsebujejo pa tudi kovine in druge anorganske snovi“): GO 010 ex 0501 00 odpadki človeških las Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste SALVADOR SIRIJA SLONOKOŠČENA OBALA SALOMONOVI OTOKI SUDAN SVAZI TADŽIKISTAN TONGA TUNIZIJA Vse vrste v Prilogi II, razen: 1. V oddelku GA („Kovinski odpadki in odpadki kovinskih zlitin, nedisperzna oblika“): (a) Naslednji železni odpadki in ostanki železa ali jekla: GA 110 ex 7302 10 rabljene železne in jeklene tirnice (b) Naslednji odpadki in ostanki neželeznih kovin in njihovih zlitin: GA 120 GA 140 GA 170 7404 00 7602 00 8002 00 odpadki in ostanki iz bakra odpadki in ostanki iz aluminija odpadki in ostanki iz kositra 2. V oddelku GC („Drugi odpadki, ki vsebujejo kovine“): GC 030 ex 8908 00 plovila in druge naprave, namenjene za predelavo, brez tovora in drugih snovi, ki nastanejo pri obratovanju plovila in ki jih je možno opredeliti kot nevarno snov ali odpadek. 3. Vse vrste v oddelku GH („Trdni odpadki iz plastike“). 4. Vse vrste, vključene v oddelku GI („Papirni in kartonski odpadki in ostanki“). 206 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 5. V oddelku GJ („Tekstilni odpadki“): GJ 010 5003 GJ 012 GJ 020 5003 90 5103 GJ 030 5202 GJ 060 ex 5303 90 GJ 070 ex 5304 90 GJ 111 5505 10 GJ 120 GJ 130 6309 00 ex 6310 odpadki iz svile (vključno zapredki, neprimerni za odvijanje, odpadna preja in raz- trgani svileni materiali): — drugo odpadki volne ali fine ali grobe živalske dlake, vključno z odpadki preje, toda brez razvlaknjenih tekstilnih materialov bombažni odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi suro- vinami) predivo in odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi suro- vinami) iz jute in drugih tekstilnih ličnatih vlaken (razen lanu, konoplje in ramije) predivo in odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi suro- vinami) iz sisala in drugih tekstilnih vlaken iz rodu agav odpadki (vključno z izčeskom, odpadki iz preje in razvlaknjenimi tekstilnimi odpadki) iz sintetičnih ali umetnih vlaken — sintetična vlakna ponošena — izrabljena oblačila in drugi izrabljeni tekstilni izdelki izrabljene krpe, odpadne vrvi, motvozi, konopci in prameni v obliki odpadkov ali neuporabnih izdelkov, iz tekstilnega materiala. 6. Vse vrste v oddelku GK („Odpadki iz gume“). 7. V oddelku GM („Odpadki kmetijske in prehrambne industrije“): GM 080 ex 2308 posušeni in sterilizirani odpadki zelenjave, ostanki in stranski proizvodi v obliki peletov ali ne, primerni za živinsko krmo, ki niso določeni ali vključeni drugje GM 130 odpadki kmetijske in prehrambne industrije, razen stranskih proizvodov, ki ustre- zajo nacionalnim in mednarodnim zahtevam ter standardom za človekovo ali živalsko uporabo. 8. V oddelku GN („Odpadki pri proizvodnji usnja, strojenju in dodelavi krzna ter pri proizvodnji usnjenih in krznenih izdelkov“) GN 010 ex 0502 00 odpadki ščetin ali dlak prašiča, divjega prašiča ali jazbeca in druge ščetine za izde- lavo čopičev GN 020 GN 040 ex 0503 00 odpadki konjske žime, zloženi v plasteh ali ne, s podlago ali brez podlage ex 4110 00 obrezki in drugi odpadki iz usnja ali iz umetnega usnja, neprimerni za proizvod- njo usnjenih izdelkov, z izjemo usnjarskih muljev. Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste Vse vrste TURKMENISTAN UZBEKISTAN VATIKAN VENEZUELA VIETNAM ZIMBABVE ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI


title: Neuvoston säädös, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1999, Europolin johtajan ja apulaisjohtajien nimittämisestä

eurovoc_concepts:
Europol
appointment of staff

text: C 149/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 28. 5. 1999 NEUVOSTON S(cid:190)(cid:190)D(cid:214)S, annettu 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999, Europolin johtajan ja apulaisjohtajien nimitt(cid:228)misest(cid:228) (1999/C 149/03) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuk- sen K. 3 artiklan perusteella tehdyn Euroopan poliisivi- raston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Euro- pol-yleissopimus) (1), ja erityisesti sen 29 artiklan, ottaa huomioon hallintoneuvoston lausunnon, sek(cid:228) katsoo, ett(cid:228) neuvoston on yksimielisesti nimitett(cid:228)v(cid:228) Europolin joh- taja ja apulaisjohtajat, ja ottaa huomioon neuvoston istunnossa 3 ja 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 saavutetun sopimuksen, ON P(cid:190)(cid:190)TT(cid:190)NYT SEURAAVAA: 1 artikla J(cid:252)rgen Storbeck nimitet(cid:228)(cid:228)n Europolin johtajaksi vii- deksi vuodeksi siit(cid:228) l(cid:228)htien, kun Europol aloittaa toi- mintansa. 2. Gilles Leclair nimitet(cid:228)(cid:228)n Europolin apulaisjohta- jaksi nelj(cid:228)ksi vuodeksi siit(cid:228) l(cid:228)htien, kun Europol aloit- taa toimintansa. 3. Emanuele Marotta nimitet(cid:228)(cid:228)n Europolin apulais- johtajaksi kolmeksi vuodeksi siit(cid:228) l(cid:228)htien, kun Europol aloittaa toimintansa. 4. Georges Rauchs nimitet(cid:228)(cid:228)n Europolin apulaisjoh- tajaksi kolmeksi vuodeksi siit(cid:228) l(cid:228)htien, kun Europol aloittaa toimintansa. 5. David Lawrence Valls-Russell nimitet(cid:228)(cid:228)n Euro- polin apulaisjohtajaksi nelj(cid:228)ksi vuodeksi siit(cid:228) l(cid:228)htien, kun Europol aloittaa toimintansa. 3 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tulee voimaan sit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) seuraavana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), jona neuvosto on sen hyv(cid:228)ksynyt. Se julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa leh- dess(cid:228). 2 artikla Tehty Luxemburgissa 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999. 1. Willy Bruggeman nimitet(cid:228)(cid:228)n Europolin apulais- johtajaksi nelj(cid:228)ksi vuodeksi siit(cid:228) l(cid:228)htien, kun Europol aloittaa toimintansa. Neuvoston puolesta W. M(cid:220)LLER Puheenjohtaja (1) EYVL C 316, 27. 11. 1995, s. 1


title: 1999/312/EG: Beschikking van de Raad van 29 april 1999 tot wijziging van Beschikking 93/383/EEG met betrekking tot de referentielaboratoria voor de controle op mariene biotoxines

eurovoc_concepts:
health control
marine environment
marine life
research body
toxic substance

text: 8. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 120/37 BESCHIKKING VAN DE RAAD van 29 april 1999 tot w¶ziging van Beschikking 93/383/EEG met betrekking tot de referentie- laboratoria voor de controle op mariene biotoxines (1999/312/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING VASTGESTELD: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 43, Artikel 1 Gezien het voorstel van de Commissie (1), Beschikking 93/383/EEG wordt als volgt gew¶zigd: 1. artikel 3 wordt vervangen door: Gezien de adviezen van het Europees Parlement (2), „Artikel 3 Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comit(cid:130) (3), (1) (2) (3) (4) Overwegende dat in artikel 3 van Beschikking 93/ 383/EEG (4) het communautaire referentielaborato- rium voor de controle op mariene biotoxines is vastgesteld; dat dit laboratorium van naam is veran- derd en dat genoemd artikel derhalve dienovereen- komstig moet worden gew¶zigd; Overwegende dat Beschikking 93/383/EEG geen procedure voor een snelle herziening van de b¶lage bevat; dat derhalve moet worden voorzien in de mogel¶kheid tot herziening van deze b¶lage door de Commissie na kennisgeving door een lidstaat; Overwegende dat in de b¶lage b¶ Beschikking 93/ 383/EEG de l¶st is vastgesteld van de door elke lidstaat voor de controle op mariene biotoxines aangewezen referentielaboratoria; Overwegende dat de oorspronkel¶k door Duitsland, Belgi(cid:137), Spanje, Finland, Griekenland, Itali(cid:137), het Verenigd Koninkr¶k en Zweden als nationale refe- rentielaboratoria voor de controle op mariene biotoxines aangewezen laboratoria, de taken waar- voor z¶ aangewezen waren niet meer vervullen of inmiddels een andere naam of handelsnaam hebben gekregen; dat derhalve de b¶lage b¶ Beschikking 93/383/EEG dienovereenkomstig moet worden gew¶zigd teneinde rekening te houden met de kennisgevingen van de lidstaten betreffende de nationale referentielaboratoria, Het „Laboratorio de biotoxinas marinas del Area de Sanidad de Vigo” wordt aangewezen als communautair referentielaboratorium voor de controle op mariene biotoxines. ”; 2. aan artikel 4 wordt het volgende streepje toegevoegd: „(cid:190) de nationale referentielaboratoria helpen b¶ de toepassing van een passend kwaliteitsborgingssys- teem dat gebaseerd is op de beginselen inzake goede laboratoriumprakt¶ken (GLP) en de criteria van EN 45 000;”; 3. na artikel 5 wordt het volgende artikel toegevoegd: „Artikel 5 bis De b¶lage b¶ deze beschikking wordt door de Commissie gew¶zigd wanneer dit naar aanleiding van een kennisgeving door een lidstaat betreffende z¶ nationaal referentielaboratorium voor de controle op mariene biotoxines noodzakel¶k is. De Commissie maakt de l¶st van deze nationale refe- rentielaboratoria, alsmede de aanpassingen daarvan, bekend in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. ”. Artikel 2 De b¶lage b¶ Beschikking 93/383/EEG wordt vervangen door de tekst in de b¶lage b¶ deze beschikking. (1) PB C 331 van 6. 11. 1996, blz. 12, en PB C 189 van 20. 6. 1997, Artikel 3 blz. 9. (2) PB C 200 van 30. 6. 1997, blz. 257, en advies van 13 april 1999 (nog niet in het Publicatieblad verschenen). (3) PB C 66 van 3. 3. 1997, blz. 47. (4) PB L 166 van 8. 7. 1993, blz. 31. Deze beschikking treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. L 120/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 5. 1999 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Artikel 4 Gedaan te Luxemburg, 29 april 1999. Voor de Raad De Voorzitter W. M(cid:154)LLER 8. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 120/39 B(cid:246)LAGE „B(cid:246)LAGE Voor Belgi(cid:137) en Luxemburg: (cid:190) Ministerie van Sociale Zaken, Volksgezondheid en Leefmilieu Wetenschappel¶k Instituut Volksgezondheid (cid:190) Louis Pasteur Afdeling Voedingswaren Departement Farmaco-bromatologie Juliette Wytsmanstraat 14 B-1050 Brussel Voor Denemarken: (cid:190) The Danish Veterinary and Food Administration Institute of Food Research and Nutrition Mørkhøj Bygade 19 DK-2860 Søborg Voor Duitsland: (cid:190) Bundesinstitut f(cid:129)r gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterin(cid:132)rmedizin Postfach 330013 D-14191 Berlin Voor Griekenland: (cid:190) Imstito(cid:151)to Ucieim(cid:147)r Tqov(cid:148)lym Hessakom(cid:148)jgr 28gr Ojtybq(cid:148)ou 80 GR-54627 Hessakom(cid:148)jg Voor Spanje: (cid:190) Laboratorio de Biotoxinas Marinas Area de Sanidad Estaci(cid:155)n Mar(cid:146)tima s/n E-36271 Vigo Voor Frankr¶k: (cid:190) Laboratoire central d’hygi(cid:138)ne alimentaire 43, rue de Dantzig F-75015 Paris Voor Ierland: (cid:190) Fisheries Research Center Abbotstown IRL-Dublin 15 Voor Itali(cid:137): (cid:190) Centro Ricerche Marine Viale Vespucci 2 I-47042 Cesenatico (FO) Voor Nederland: (cid:190) R¶ksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygi(cid:137)ne (RIVM) Postbus 1 NL-3720 BA Bilthoven Voor Portugal: (cid:190) Laborat(cid:155)rio do Instituto Nacional de Investiga(cid:135)(cid:209)o das Pescas (INIP) Av. Bras(cid:146)lia s/n P-1400 Lisboa Voor Finland: (cid:190) Tullilaboratorio/Tullaboratoriet PL/PB 53 FIN-02151 Espoo/Esbo Voor Zweden: (cid:190) Institutionen f(cid:148)r klinisk bakteriologi G(cid:148)teborgs universitet S-41124 G(cid:148)teborg Voor het Verenigd Koninkr¶k: (cid:190) Marine Laboratory PO Box 101 Victoria Road UK-Aberdeen AB11 9DB”