title: Nõukogu otsus, 26. aprill 1999, mille kohaselt Euroopa Ühendus allkirjastab rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu

eurovoc_concepts:
international agreement
marine mammal
protection of animal life
signature of an agreement

text: 106 ET Euroopa Liidu Teataja 31999D0337 27. 5. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 04/4. kd L 132/1 NÕUKOGU OTSUS, 26. aprill 1999, mille kohaselt Euroopa Ühendus allkirjastab rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (1999/337/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 228 lõike 2 esimese lause ning lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: ühenduse pädevuses on vastu võtta kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevaid meetmeid ja sõlmida lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; ühendus on alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisat- siooni mereõiguste konventsioonile, mis kohustab rahvus- vahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere elus- ressursside kaitse ja majandamise vallas; on sõlminud kokkuleppe det- ühendus sembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise koh- ta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kait- set ja majandamist; 10. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) lepingu eesmärk on vähendada aastaste piirmäärade keh- testamise kaudu järk-järgult delfiinide tahtmatut surma- mist tuuni seinnoodapüügil Vaikse ookeani idaosas, kuni see probleem on täielikult kõrvaldatud, ning edendada lepinguga reguleeritava piirkonna tuunivarude pikaajalist säästlikku kasutamist; ühenduse kalurid püüavad lepinguga reguleeritava piir- konna tuunivarudest ning tõhus osalemine lepingu raken- damises on kooskõlas ühenduse huvidega; vastavalt kõne- aluse lepingu XIV artiklile on Ameerika Troopikatuunide Komisjonil (IATTC) keskne koht lepingu rakendamise koordineerimisel ning IATTC raames võetakse vastu mit- med rakendusmeetmed; seetõttu on vaja, et ühendus ühi- neks üheaegselt nii lepingu kui IATTCga; on allakirjutamiseks leping avatud Washingtonis 15. maist 1998 kuni 14. maini 1999 sellistele riikidele, kes piirnevad lepinguga reguleeritava alaga, samuti riikidele või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes on IATTC liikmed või kelle laevad tegelevad tuunipüü- giga lepinguga reguleeritavas piirkonnas ajavahemikus, mil leping on allakirjutamiseks avatud; Vaikse ookeani idaosa tuunide ja delfiinide kaitset käsitle- val 35. valitsustevahelisel kohtumisel 1998. aasta veebrua- ris võeti vastu rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping; (8) lepingu allakirjutamine on esimene samm selles suunas, et ühendus saaks hiljem lepingu heaks kiita asutamislepin- guga ettenähtud korras, 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 2 Artikkel 1 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama. Ühendus Euroopa rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu, mille ta peab heaks kiitma. allkirjastab Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Luxembourg, 26. aprill 1999 Nõukogu nimel eesistuja J. FISCHER 108 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd LISA Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev LEPING PREAMBUL KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED, OLLES TEADLIKUD, et 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioonis (UNCLOS) sisalduvate rahvusvahelise õiguse sätete kohaselt on kõik riigid kohustatud iseseisvalt või koostöös teiste riikidega võtma meetmeid, mis on vajalikud mere elusressursside kaitse ja majandamise tagamiseks; PIDADES SILMAS 1992. aasta Rio Keskkonna- ja Arengudeklaratsiooni põhimõtteid ning soovides rakendada 1995. aastal FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtteid ja nõudeid; RÕHUTADES rahvusvahelise üldsuse poliitilist tahet aidata kaasa kalavarude kaitse ja majandamise meetmete tõhustamisele vastavalt 1993. aasta FAO konverentsil vastu võetud lepingule, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju; VÕTTES ARVESSE, et ÜRO Peaassamblee 50. istungjärgul võeti resolutsiooni A/RES/50/24 kohaselt vastu kokkulepe 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe piirialade kalavarude ja siirdekalade kohta); KINNITADES 1992. aasta La Jolla kokkuleppes ja 1995. aasta Panama deklaratsioonis võetud kohustusi; RÕHUTADES eesmärke, milleks on likvideerida delfiinide hukkumine tuuni seinnoodapüügil Vaikse ookeani idaosas, ning leida ökoloogiliselt tõhusad viisid suurte kulduim-tuunide püügiks, mis välistaksid delfiinide sattumise saagi hulka; ARVESTADES tuunipüügi tähtsust lepinguosaliste riikide elanike toidu- ja sissetulekuallikana ning asjaolu, et kaitse- ja majandamismeetmed peavad olema kooskõlas nende vajadustega ja võtma arvesse kõnealuste meetmete majanduslikku ja sotsiaalset mõju; TUNNUSTADES delfiinide tahtmatu surmamise märgatavat langust La Jolla kokkuleppe tulemusena; OLLES VEENDUNUD, et teaduslikud tõendid näitavad, et La Jolla kokkuleppe alusel kehtestatud ja Panama deklaratsioonis nimetatud eeskirjade ja menetluste kohaselt rakendatud püügitehnika delfiinidega koos esineva tuuni püügiks on osutunud tõhusaks viisiks, kuidas tagada delfiinide kaitse ja tuunivarude ratsionaalne kasutamine Vaikse ookeani idaosas; KINNITADES, et mitmepoolne koostöö on mere elusressursside kaitse ja säästva kasutamise eesmärkide saavutamiseks kõige tõhusam vahend; 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 KOHUSTUDES tagama tuunivarude säästliku kasutamise Vaikse ookeani idaosas ja vähendama järk-järgult delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil Vaikse ookeani idaosas, kuni see probleem on täielikult kõrvaldatud; vältima ja vähendama võimalikult madala tasemeni tuuni noorvormide püüki ja vette tagasi laskmist ning tahtmatut mittesihtliikde püüki, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid ökosüsteemis, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: I artikkel Mõisted 10. Panama deklaratsioon — 4. oktoobril 1995 Panama vabariigis Panama Citys allakirjutatud deklaratsioon; 11. direktor — IATTC uurimisdirektor. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. tuun (tuunikala) — alamseltsi Scombroidei (Klawe, 1980) liigid, välja arvatud need, mis kuuluvad perekonda Scomber; 2. delfiinid — sugukonna Delphinidae liigid, mis esinevad kaas- püügina kulduim-tuuni püügil lepinguga reguleeritavas piir- konnas; 3. laev — laev, mis püüab tuuni seinnoodaga; 4. lepinguosalised — riigid, kes on nõustunud end käesoleva lepinguga siduma ja kelle suhtes leping kehtib; 5. piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon — piirkond- liku majandusintegratsiooni organisatsioon, millele selle liik- mesriigid on andnud pädevuse käesoleva lepingu reguleeri- misalasse kuuluvate küsimuste lahendamiseks, sealhulgas õigus nendes küsimustes vastu võtta organisatsiooni liikmes- riikidele siduvaid otsuseid; 6. IATTC — Ameerika Troopikatuunide Komisjon (Inter- American Tropical tuna Commission); 7. La Jolla kokkulepe — dokument, mis võeti vastu 1992. aasta juunis toimunud valitsustevahelisel kohtumisel; 8. rahvusvaheline delfiinikaitseprogramm — käesoleva lepingu kohaselt koostatud rahvusvaheline programm, mis põhineb Panama deklaratsiooniga vormistatud, muudetud ja laienda- tud La Jolla kokkuleppel; 9. laevalt toimuv vaatlusprogramm — II lisas määratletud prog- ramm; II artikkel Eesmärgid Käesoleva lepingu eesmärgid on: 1. aastaste piirmäärade kehtestamise kaudu järk-järgult vähen- dada delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas, kuni see probleem on täielikult kõrvaldatud; 2. 3. likvideerida delfiinide hukkumine seoses kõnealuse kalapüü- giga ning leida ökoloogiliselt tõhusad viisid suurte kulduim- tuunide püügiks, mis välistaksid delfiinide sattumise saagi hul- ka; tagada lepinguga reguleeritavas piirkonnas tuunivarude ja kõnealuse kalapüügiga seotud mere elusressursside pikaajaline säästlik kasutamine, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid öko- süsteemis, pöörates muu hulgas erilist tähelepanu eelkõige tuuni noorvormide ja mittesihtliikide püügi ja vette tagasilask- mise vältimisele ja vähendamisele võimalikult madala taseme- ni. III artikkel Lepingu kohaldamisala Käesoleva lepingu kohaldamisala (“kohaldamisala”) on kindlaks määratud I lisas. IV artikkel Üldmeetmed IATTC raames lepinguosalised: 1. võtavad meetmeid ökosüsteemide kaitse tagamiseks, samuti kaitse- ja majandamismeetmeid tuunivarude ja tuuni seinnoo- dapüügiga seotud muude mere elusressursside pikaajaliseks 110 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd säästlikuks kasutamiseks lepinguga reguleeritavas piirkonnas, kasutades parimate kättesaadavate teadusuuringute tulemusi ja kohaldades ettevaatusprintsiipi kooskõlas FAO vastutustund- liku kalapüügi juhendi ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piirialade kalavarusid ja siirdekalu käsitleva kokkuleppega. Sel- lised meetmed kavandatakse nii, et nende abil oleks võimalik säilitada või taastada väljapüütud biomass vähemalt sellisel tasemel, mis võimaldab saavutada maksimaalset tasakaalusta- tud toodangut; c) IATTC raames püügivahendite, seadmete ja püügitehnika parandamiseks tehtavate uuringute edendamine ja toetami- ne, sealhulgas eriti need, mida kasutatakse koos delfiini- dega esineva tuuni püügil; d) erapooletu süsteemi sisseseadmine delfiinide aastase huk- kumise ülempiirile vastavate hukkumise piirnormide keh- testamiseks vastavalt III ja IV lisale; 2. võtavad oma võimaluste kohaselt meetmeid, mille abil hinnata kulduim-tuuni noorvormide ja muude tuuni seinnoodapüü- giga kaasnevate mere elusressursside saagi ja kaaspüügi suu- rust lepinguga reguleeritavas piirkonnas ning kehtestavad VI artikliga ettenähtud meetmed muu hulgas selleks, et vältida ja vähendada võimalikult madala tasemeni tuuni noorvormide püüki ja vette tagasi laskmist ning tahtmatut mittesihtliikide püüki, et tagada nende liikide pikaajaline säästlik kasutamine, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid ökosüsteemis. e) nendelt laevadelt, millele on kehtestatud delfiinide hukku- mise piirnorm või mis muul viisil töötavad lepinguga regu- leeritavas piirkonnas, VIII lisas sätestatud tegutsemisnõuete täitmise nõudmine; f) IX lisas sätestatud teguritel põhineva süsteemi loomine sel- liste tuunisaakide jälgimiseks ja kontrollimiseks, mis on püütud nii delfiine surmates või tõsiselt vigastades kui ka neid surmamata või vigastamata; V artikkel g) käesoleva lepingu kohaselt lepinguosaliste poolt teadus- uuringute tulemusena saadud täielike ja ajakohaste and- mete vahetus, ning Rahvusvaheline delfiinikaitseprogramm h) uuringute korraldamine, et leida ökoloogiliselt tõhusad vii- sid suurte kulduim-tuunide püügiks, mis välistaksid delfii- nide sattumise saagi hulka; Vastavalt rahvusvahelisele delfiinikaitseprogrammile ja arvestades käesoleva lepingu eesmärki, kohustuvad lepinguosalised muu hul- gas: 2. kehtestama aastased delfiinide hukkumise ülempiirid iga kogu- konna kohta ning vaatama need ülempiirid läbi ja hindama nende toimet vastavalt III lisale, ja 1. piirama delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüü- gil lepinguga reguleeritavas piirkonnas kõige rohkem 5 000ni aastas, kehtestades ja rakendades asjaomaseid meetmeid, mis hõlmavad järgmist: a) sellise süsteemi juurutamine, mis ajendab laevakapteneid vähendama delfiinide tahtmatut surmamist, et jõuda delfii- nide hukkumise likvideerimiseni selles püügipiirkonnas; 3. vaatama meetmed uuesti läbi lepinguosaliste koosolekul. VI artikkel Mere elusressursside säästlik kasutamine b) IATTC raames kalalaevade kaptenite ja meeskondade teh- nilise koolituse ja sertifitseerimise süsteemi loomine, mis hõlmab püügivahendeid ja nende kasutamist ning delfii- nide ohutuse tagamise ja päästmise tehnikaid; IV artikli kohaselt kohustuvad lepinguosalised IATTC raames arendama ja rakendama meetmeid, mis tagavad mere elusressurs- side säästliku kasutamise tuuni seinnoodapüügil lepinguga regu- leeritavas piirkonnas, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid ökosüs- teemis. Selleks kohustuvad lepinguosalised muu hulgas tegema järgmist: 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111 1. välja töötama ja rakendama programmi, mille alusel lepinguga reguleeritavas piirkonnas hinnatakse, kontrollitakse ja viiakse võimalikult madalale tasemele tuuni noorvormide ja mittesiht- liikide kaaspüük; 4. Lepinguosaliste koosolek toimub siis, kui kvoorum on koos. Kvoorum on koos, kui enamik lepinguosalisi on kohal. See reegel kehtib ka käesoleva lepingu alusel moodustatud allorganite koos- olekute kohta. 2. võimalikult laialdaselt edendama ja nõudma selektiivsete, keskkonnasäästlike ja tasuvate püügivahendite ja -tehnikate kasutamist; 3. nõudma, et neile kuuluvad laevad, mis püüavad lepinguga reguleeritavas piirkonnas, laseksid nii palju kui võimalik elu- salt vette tagasi tahtmatult püütud meres elavad kilpkonnali- sed ja muud ohustatud liigid, ja 4. nõudma, et IATTC alustaks uuringuid hindamaks, kas lepin- guga reguleeritavas piirkonnas kalastavate laevade püügimaht kujutab endast ohtu tuunivarude ja muude mere elusressurs- side säästliku kasutamise suhtes, ning kui see on nii, siis uurima võimalikke meetmeid ja soovitama need vajaduse kor- ral kasutusele võtta. 5. Koosolekud peetakse hispaania ja inglise keeles ning lepingu- osaliste koosoleku dokumendid koostatakse nendes kahes keeles. IX artikkel Otsustamine Kõik VIII artikli kohaselt kokkukutsutud koosoleku otsused tuleb vastu võtta konsensuse alusel. VII artikkel Rakendamine riigi tasandil X artikkel Teaduslik nõuandekogu Lepinguosalised võtavad oma seaduste ja menetluste kohaselt vastu vajalikud meetmed tagamaks käesoleva lepingu rakenda- mise ja täitmise, sealhulgas vajaduse korral asjakohaste õigusnor- mide vastuvõtmine. La Jolla kokkuleppe kohaselt moodustatud teadusliku nõuande- kogu ülesanded on sätestatud V lisas. Teadusliku nõuandekogu moodustamisel ja tegevuses juhindutakse V lisast. VIII artikkel Riiklikud teaduslikud nõuandekomiteed XI artikkel Lepinguosaliste koosolek 1. Lepinguosalised kohtuvad regulaarselt, et arutada käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimusi ja võtta vastu asjakoha- seid otsuseid. 2. Lepinguosaliste korraline koosolek toimub vähemalt üks kord aastas, eelistatavalt koos IATTC koosolekuga. 1. Kõik lepinguosalised moodustavad oma seaduste ja menetluste kohaselt riiklikud teaduslikud nõuandekomiteed, kuhu kuuluvad iseenda nimel tegutsevad eksperdid, kaasa arvatud pädevad tead- lased, kes esindavad nii avalikku kui ka erasektorit ja valitsusväli- seid organisatsioone. 2. Riiklike teaduslike nõuandekomiteede ülesannete hulka kuu- luvad muu hulgas VI lisas sätestatud toimingud. 3. Lepinguosalised võivad pidada ka erakorralisi koosolekuid, kui seda vajalikuks peetakse. Nimetatud koosolekud kutsutakse kokku mis tahes lepinguosalise nõudmisel ja tingimusel, et sellist nõudmist toetab enamik lepinguosalisi. 3. Lepinguosalised tagavad, et riiklikud teaduslikud nõuandeko- miteed teevad regulaarsete ja kokkulepitud ajal toimuvate koos- olekute vormis koostööd kogutud andmete ja kalavarude seisundi läbivaatamisel ning käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalike nõuannete väljatöötamisel. Sellised koosolekud toimuvad vähemalt üks kord aastas koos lepinguosaliste korraliste koosole- kutega. 112 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd XII artikkel Rahvusvaheline vaekogu La Jolla kokkuleppe kohaselt moodustatud rahvusvahelise vae- kogu ülesanded on sätestatud VII lisas. Rahvusvahelise vaekogu moodustamisel ja tegevuses juhindutakse VII lisast. XIII artikkel Laevalt toimuv vaatlusprogramm 2. Lepingu rikkumise korral kohaldab iga lepinguosaline rahvus- vahelise vaekogu soovitusi arvestades ja siseriiklike õigusaktide kohaselt piisava raskusega sanktsioone, mis võimaldavad tagada käesoleva lepingu sätete ja nende alusel võetud meetmete täitmist ning ei lase rikkujail ebaseaduslikust tegevusest kasu saada. Tõsiste rikkumiste puhul võimaldavad sellised sanktsioonid kalapüügiloa väljastamisest keelduda, kalapüügiloa peatada või tühistada. 3. Lepinguosalised loovad laevade kaptenitele ja meeskondadele stiimulid, et toetada käesoleva lepingu täitmist ja selle eesmärkide saavutamist. La Jolla kokkuleppe kohaselt kehtestatud laevalt toimuv vaatlus- programm toimib vastavalt II lisale. 4. Lepinguosalised võtavad vastu käesoleva lepingu täitmist taga- vad koostöömeetmed, mis põhinevad La Jolla kokkuleppe koha- selt tehtud otsustel. XIV artikkel IATTC ülesanded 5. Kõik lepinguosalised teavitavad viivitamata rahvusvahelist vae- kogu käesoleva lepingu kohaselt võetud täitemeetmetest ja nende tulemustest. Kuna IATTC-l on käesoleva lepingu koordineerimisel ja rakenda- misel keskne koht, nõuavad lepinguosalised IATTC-lt muu hul- gas sekretariaadi toetamist ja lepingus sätestatud või lepingu kohaselt kokku lepitud muude ülesannete täitmist. XVII artikkel Läbipaistvus XV artikkel Rahastamine 1. Käesoleva lepingu rakendamisel edendavad lepinguosalised läbipaistvust, vajaduse korral avalikkuse kaasamise kaudu. Lepinguosalised osalevad käesoleva lepingu eesmärkide saavuta- miseks vajalike kulutuste rahastamises kehtestades ja kogudes lae- vadelt makse, mille suuruse määravad lepinguosalised, ilma et see piiraks vabatahtlike rahaliste toetuste vastuvõtmist. XVI artikkel Täitmine 2. Valitsustevaheliste organisatsioonide esindajatele ja käesoleva lepingu rakendamisega seotud asjaomaste valitsusväliste organi- satsioonide esindajatele antakse võimalus osaleda VIII artikli kohaselt kokkukutsutud lepinguosaliste koosolekutel vaatlejatena või vajaduse korral muude X lisas sätestatud juhiste ja kriteeriu- mide kohaselt. Nimetatud valitsustevahelised organisatsioonid ja valitsusvälised organisatsioonid saavad asjaomast teavet kiiresti, vastavalt kõnealusele teabele juurdepääsu reguleerivale korrale, mille lepinguosalised võivad kehtestada. 1. Kõik lepinguosalised tagavad oma jurisdiktsiooni all olevate laevade puhul käesolevas lepingus sätestatud või selle kohaselt vastu võetud meetmete tõhusa täitmise. Eelkõige tagab iga lepin- guosaline muu hulgas iga-aastase sertifitseerimis- ja inspekteeri- misprogrammi kaudu, et tema jurisdiktsiooni all olev laev: a) vastab VIII lisas sätestatud tegutsemistingimustele, ja b) vastab laevalt toimuva vaatluse suhtes esitatavatele nõuetele, mis on sätestatud II lisas. XVIII artikkel Konfidentsiaalsus 1. Lepinguosaliste koosolekul kehtestatakse konfidentsiaalsus- nõuded kõikidele organitele, kellele on võimaldatud juurdepääs käesoleva lepinguga seotud teabele. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113 2. Olenemata konfidentsiaalsusnõuetest, mille võib lõike 1 alusel kehtestada, võivad mis tahes isikud, kellel on juurdepääs konfi- dentsiaalsele teabele, avaldada selle teabe asjaomase lepinguosa- lise pädeva asutuse nõudmisel seoses kohtu- või haldusmenetlu- sega. 2. Lepinguosalised teevad käesoleva lepingu ja rahvusvahelise õiguse alusel koostööd selle nimel, et need laevad, mis sõidavad muude kui lepinguosaliste riikide lipu all, ei saaks teha käesoleva lepingu mõju kahjustavaid toiminguid. Sel eesmärgil juhivad lepinguosalised muu hulgas muude kui lepinguosaliste riikide tähelepanu neile kuuluvate laevade vastavatele toimingutele. XIX artikkel Koostöö teiste organisatsioonidega või muude menetluste raames 3. Lepinguosalised vahetavad omavahel kas otse või direktori kaudu teavet, mis käsitleb muude kui lepinguosaliste laevade toi- minguid, mis kahjustavad käesoleva lepingu mõju. Lepinguosalised teevad koostööd allpiirkondlike, piirkondlike ja ülemaailmsete organisatsioonidega, mis tegelevad kalavarude kaitse ja majandamisega ning osalevad asjaomastes menetlustes, et edendada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist. XXIII artikkel Lisad XX artikkel Vaidluste lahendamine Lisad on käesoleva lepingu lahutamatu osa ja kui ei ole selgesti sätestatud teisiti, hõlmab viide käesolevale lepingule ka selle lisa- sid. 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et vältida vaidluste teket. Mis tahes lepinguosaline võib läbi rääkida ühe või mitme muu lepin- guosalisega mis tahes vaidluse asjus, mis on seotud käesoleva lepingu sätete tõlgendamise või kohaldamisega, et võimalikult kii- resti jõuda pooli rahuldava tulemuseni. XXIV artikkel Allkiri 2. Kui vaidlust sellise nõupidamise teel mõistliku aja jooksul ei lahendata, peavad kõnealused lepinguosalised omavahel läbirää- kimisi, et lahendada vaidlus võimalikult kiiresti omavahel kokku- lepitud mis tahes rahulikul viisil, mis on kooskõlas rahvusvahe- lise õigusega. Käesolev leping on allakirjutamiseks avatud Washingtonis 15. maist 1998 kuni 14. maini 1999 sellistele riikidele, kes piir- nevad lepinguga reguleeritava alaga, samuti riikidele või piirkond- liku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes on IATTC liikmed või kelle laevad püüavad tuuni lepinguga reguleeritavas piirkonnas ajavahemikus, mil leping on allakirjutamiseks avatud. XXI artikkel Riikide õigused XXV artikkel Ratifitseerimine, vastuvõtmine ja kinnitamine Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata selliselt, et see kahjus- taks või ohustaks ühegi riigi rahvusvahelise õigusega tagatud suveräänsust, suveräänseid õigusi või jurisdiktsiooni, samuti mitte selle riigi seisukohta või vaateid mereõigusega seotud küsimustes. Käesolev leping tuleb lepinguosalistel ratifitseerida, vastu võtta või kinnitada oma riigi õigusaktide ja menetlusreeglite kohaselt. XXII artikkel Muud kui lepinguosalised XXVI artikkel Ühinemine 1. Lepinguosalised innustavad kõiki riike ja käesoleva lepingu XXIV artiklis nimetatud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioone, kes ei ole lepinguosalised, ühinema käesoleva lepinguga või võtma vastu sellega kooskõlas olevad õigusnormid. Käesolev leping on allakirjutamiseks avatud kõikidele riikidele või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes vas- tavad XXIV artikli nõuetele, või keda kutsutakse lepingosaliste otsuse alusel lepinguga ühinema. 114 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd XXVII artikkel Jõustumine XXX artikkel Muudatused 1. Käesolev leping jõustub pärast seda, kui neljas ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskiri on hoiulevõtjale hoiule antud. 2. Pärast lõikes 1 nimetatud kuupäeva jõustub leping iga XXIV artikli nõuetele vastava riigi või piirkondliku majandusintegrat- siooni organisatsiooni suhtes pärast seda, kui asjaomane riik on hoiule andnud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja. XXVIII artikkel Reservatsioonid Käesoleva lepingu suhtes ei ole võimalik teha reservatsioone. XXIX artikkel Ajutine kohaldamine 1. Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kes on selle aju- tise kohaldamisega nõus, teatades oma nõusolekust hoiulevõtjale kirjalikult. Ajutine kohaldamine jõustub teate kättesaamise kuu- päevast. 2. Lepingu ajutine kohaldamine riigi või piirkondliku majandus- integratsiooni organisatsiooni poolt lõpeb, kui leping jõustub kõnealuse riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organi- satsiooni suhtes või kui see riik või piirkondliku majandusinteg- ratsiooni organisatsioon teatab hoiulevõtjale kirjalikult oma kavatsusest lõpetada lepingu ajutine kohaldamine. 1. Mis tahes lepinguosaline võib teha ettepaneku lepingu muut- miseks, tingimusel et ta esitab kõnealuse muudatuse teksti hoiu- levõtjale vähemalt 60 päeva enne lepinguosaliste koosolekut. Hoiulevõtja saadab selle teksti koopia kõikidele teistele lepingu- osalistele. 2. Käesoleva lepingu muudatused, mis on ühehäälselt vastu võe- tud lepinguosaliste koosolekul, jõustuvad kuupäeval, mil kõik lepinguosalised oma hoiulevõtjale ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja. andnud hoiule on 3. Käesoleva lepingu lisasid võib muuta ühehäälselt lepinguosa- liste koosolekul, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, jõustuvad lisa muudatused kõikide lepingu- osaliste suhtes alates vastuvõtmisest. XXXI artikkel Lepingust taganemine Mis tahes lepinguosaline võib lepingust taganeda igal ajal 12 kuu jooksul pärast seda, kui käesolev leping on selle lepinguosalise suhtes jõustunud, teatades oma taganemisest kirjalikult hoiulevõt- jale. Hoiulevõtja teavitab sellest teisi lepinguosalisi 30 päeva jook- sul alates kõnealuse teate saamisest. Lepingust taganemine jõus- tub kuus kuud pärast nimetatud teate vastuvõtmist. XXXII artikkel Hoiulevõtja Käesoleva lepingu originaaltekstid antakse hoiule Ameerika Ühendriikide valitsusele, kes saadab tõestatud koopiad kõikidele allakirjutanud riikidele ja lepinguosalistele, ning Ühinenud Rah- vaste Organisatsiooni peasekretärile registreerimiseks ja avaldami- seks vastavalt ÜRO põhikirja artiklile 102. SELLE KINNITUSEKS on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud. Koostatud Washingtonis viieteistkümnendal mail 1998 inglise ja hispaania keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 I LISA LEPINGUGA REGULEERITAV PIIRKOND Lepinguga reguleeritav piirkond hõlmab seda Vaikse ookeani piirkonda, mis piirneb Põhja-, Kesk- Lõuna-Ameerikaga ning järgmiste joontega: ja a) Põhja-Ameerika rannikult paralleeli 40o põhjalaiust ristumiseni meridiaaniga 150o läänepikkust; b) meridiaani 150o läänepikkust ristumiseni paralleeliga 40o lõunalaiust; c) paralleel 40o lõunalaiust kuni Lõuna-Ameerika rannikuni. 116 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd II LISA LAEVALT TOIMUV VAATLUSPROGRAMM 1. 2. Laevalt toimuva vaatlusprogrammi rakendamisel juhinduvad lepinguosalised käesolevast lisast. Selle programmi osana võib iga lepinguosaline käesoleva lisa sätete kohaselt rakendada ka oma riiklikku vaatlusprogrammi. Iga lepinguosaline nõuab, et tema laevadel, mis tegutsevad lepinguga reguleeritavas piirkonnas ja mille kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni), oleks lepinguga reguleeritavasse piirkonda tehtava kalastusretke vältel pardal vaatleja. Vähemalt 50 % iga lepinguosalise laevadel olevatest vaatlejatest peavad olema IATTC vaatlejad; ülejäänud võivad kuuluda lepinguosalise riiklikku vaatlusprogrammi, mis põhineb käesoleva lisa põhimõtetel või mis tahes muudel kriteeriumidel, mille on kinnitanud lepinguosaliste koosolek. 3. Kõik vaatlejad peavad: a) olema läbinud lepinguosaliste kehtestatud eeskirjadele vastava tehnilise koolituse; b) olema ühe lepinguosalise riigi kodanikud või IATTC teadustöötajad; c) olema suutelised täitma käesoleva lisa lõikes 4 sätestatud ülesandeid; d) kuuluma IATTC peetavasse vaatlejate nimekirja või, kui nad on riikliku vaatlusprogrammi esindajad, kuuluma seda programmi haldava lepinguosalise peetavasse vaatlejate nimekirja. 4. Vaatlejate ülesandeks on muu hulgas: a) koguda käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikku teavet selle laeva kalapüügi kohta, kuhu ta on vaatlejaks määratud; b) anda selle laeva kapteni kasutusse, kuhu ta on vaatlejaks määratud, kõik meetmed, mida lepinguosalised on käesoleva lepingu kohaselt võtnud; c) anda selle laeva kapteni kasutusse, kuhu ta on vaatlejaks määratud, delfiinide hukkumist käsitlev register kõnealuse laeva kohta; d) koostada käesoleva lõike kohaselt kogutud teabe alusel aruanded ja anda laeva kaptenile võimalus lisada aruannetesse mis tahes teavet, mida ta asjakohaseks peab; e) esitada kõnealused aruanded asjaomase riikliku programmi direktorile, et neid kasutataks vastavalt käesoleva lepingu VII lisa lõikele 1; f) täita muid ülesandeid vastavalt lepinguosaliste kokkulepetele. 5. Vaatlejad: a) välja arvatud käesoleva lisa lõike 4 punktides d ja e märgitud juhud, käsitlevad konfidentsiaalsena kogu teavet püügitoimingute ja laevaomanike kohta ning annavad selle nõude täitmise kohta kirjaliku nõusoleku vaatlejaks määramisel; b) täidavad selle lepinguosalise õigusnormidega kehtestatud nõudeid, kelle jurisdiktsiooni all on laev, kuhu nad on vaatlejaks määratud, kui need nõuded ei ole vastuolus käesoleva lisa sätetega; c) keelduvad väljastamast või kinnitamast mis tahes tõendeid või muid dokumente, mis käsitlevad laeva kalapüüki, kui lepinguosalised ei ole selleks luba andnud; 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 117 d) järgivad laeva kõigi töötajate suhtes kehtivat hierarhiat ja üldisi käitumisreegleid, kui kõnealused reeglid ei takista käesolevas lisas kirjeldatud vaatlejate ülesannete täitmist ja käesoleva lisa lõikes 6 sätestatud laeva meeskonna kohustuste täitmist. 6. Lepinguosaliste ja kaptenite kohustused vaatlejate suhtes hõlmavad muu hulgas järgmist: a) vaatlejatele võimaldatakse juurdepääs laeva personalile ja VIII lisas kindlaksmääratud püügivahenditele ja seadmetele; b) vaatlejate taotlusel võimaldatakse neile lõikes 4 sätestatud ülesannete täitmise hõlbustamiseks juurdepääs ka järgmistele seadmetele, kui need laeval olemas on: i) satelliitnavigatsioonivahendid; ii) radariekraanid, kui neid kasutatakse; iii) suure võimsusega binoklid muu hulgas delfiinide jälitamise ja ümbritsemise ajal nende kindlakstegemise hõlbustamiseks, kui nimetatud vahendid ei ole samal ajal laeva personali kasutuses; iv) elektroonilised sidevahendid; c) vaatlejatel on juurdepääs laeva töötekile võrkude ja kalade veest välja tõstmise ajal, samuti püügi käigus laeva pardale toodud igale elavale või surnud isendile, et koguda bioloogilisi näidiseid kooskõlas laevalt toimuva vaatlusprogrammiga või kui pädevad siseriiklikud asutused seda nõuavad, kooskõlas riikliku vaatlusprogrammiga; d) vaatlejatele tagatakse ülalpidamine, sealhulgas majutus, söök ja nõuetekohased sanitaartingimused, mille tase on võrdne meeskonnale pakutavaga; e) vaatlejatele tagatakse komandosillal või roolikambris piisavalt ruumi kirjatöö tegemiseks, samuti piisav ruum tekil vaatlusülesannete täitmiseks; f) lepinguosalised tagavad, et kaptenid, meeskond ja laevaomanikud ei takista, ähvarda, sega ega mõjuta vaatlejaid nende ülesannete täitmise ajal ega anna või ürita neile anda altkäemaksu. 7. Lepinguosalised: a) tagavad, et oma asjaomastes riiklikes vaatlusprogrammides osalevad vaatlejad koguvad teavet IATTC vaatlejatega samu nõudeid järgides; b) esitavad selle kalapüügiretke lõppedes, mille jooksul andmed koguti, direktorile siseriiklike programmide raames kogutud töötlemata andmete koopiad koos kokkuvõtete ja aruannetega, mis vastavad IATTC vaatlejate koostatud kokkuvõtetele ja aruannetele. 8. 9. iga kalapüügireisi Kohe pärast IATTC vaatleja, peab direktor kõiki konfidentsiaalsusnõudeid järgides esitama sellele lepinguosalisele, kelle jurisdiktsiooni all kõnealune laev püüdis, töötlemata andmete koopiad, kokkuvõtted ja aruanded kõnealuse kalapüügiretke kohta. lõppu, kus oli kaasas Olenemata muudest käesoleva lisa sätetest, kui direktor otsustab, et laevalt toimuvas vaatlusprogrammis osaleva vaatleja võtmine laevale ei ole otstarbekas, võib lepinguga reguleeritavas piirkonnas kalastav lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluv laev, mille saagi hulka ei satu delfiine, kasutada muudes lepinguosaliste poolt tunnustatud rahvusvahelistes programmides osalevat kogenud vaatlejat, kes kogub asjakohast teavet laevalt toimuva vaatlusprogrammi jaoks ja kinnitab direktorile, et kõnealuse laeva saagi hulka ei satu delfiine. 118 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd 10. Laevalt toimuvas vaatlusprogrammis osalevaid vaatlejaid võib direktori äranägemisel määrata kolmandate riikide laevadele, tingimusel et asjaomane laev ja kapten täidavad kõiki käesoleva lisa nõudeid ja muid käesoleva lisa alusel kohaldatavaid nõudeid. Direktor peab sellisest määramisest koheselt teatama lepinguosalistele. 11. Maksud a) Lepinguosalised kehtestavad laevadele aastase maksu, millega kaetakse laevalt toimuva vaatlusprogrammi kulud. Nimetatud maksud arvestatakse iga laeva kandevõime põhjal või mõne muu standardi põhjal, mille lepinguosalised on kindlaks määranud. b) Samal ajal, kui lepinguosaline esitab direktorile käeoleva lepingu IV lisas sätestatud laevade loendi, tasub ta ka käesoleva lisa lõike 11 punktis a ettenähtud maksu USA dollarites ja täpsustab, milliste laevade kohta maks tasuti. c) Vaatlejaid ei määrata laevale, mille käesoleva lisa lõike 11 punktiga b ettenähtud maksud ei ole tasutud. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 119 III LISA DELFIINIDE HUKKUMISE AASTASED ÜLEMPIIRID KOGUKONNA KOHTA 1. 2. Lepinguosalised kehtestavad koosolekul, mis kutsutakse kokku vastavalt käesoleva lepingu VIII artiklile, iga delfiinide kogukonna kohta delfiinide hukkumise aastased ülempiirid, mis määratakse kindlaks lepinguosaliste koosolekul parima kättesaadava teadusliku tõendusmaterjali põhjal ja mis on 0,2 %–0,1 % väikseimast hinnangulisest arvukusest (Nmin), USA riikliku merekalastusteenistuse (US National Marine Fisheries Service) hinnangu kohaselt või vastavalt samaväärsele hindamisstandardile, mille võib välja töötada või mida võib soovitada teaduslik nõuandekogu, kuid käesoleva lepingu sätete kohaselt ei või aastane delfiinide tahtmatu surmamise määr ühelgi juhul olla kõrgem kui 5 000. Aastal 2001 ja pärast seda on aastane ülempiir kogukonna kohta 0,1 % väikseimast hinnangulisest arvukusest (Nmin). Lepinguosalised korraldavad 1998. aastal või võimalikult kiiresti pärast seda teadusliku läbivaatuse ja 2001. aastaks püstitatud eesmärgi suunas toimunud arengu hindamise ning arutavad vajaduse korral soovitusi. Kui aastani 2001 ületab aastane hukkumiste tase mis tahes delfiinivarude osas 0,2 % Nmin, lõpetatakse selleks aastaks igasugune kõnealuste varude ja kõnealuseid varusid sisaldavate segaparvede püük. Kui alates aastast 2001 ületab aastane hukkumiste tase mis tahes delfiinivarude osas 0,1 % Nmin, lõpetatakse selleks aastaks igasugune kõnealuste varude ja kõnealuseid varusid sisaldavate segaparvede püük. Kui aastane hukkumiste ülempiir 0,1 % Nmin ületatakse kas ida koon-eeldelfiini või kirde tähnik-eeldelfiini varude osas, korraldavad lepinguosalised teadusliku läbivaatuse ja hindamise ning arutavad uusi soovitusi. 3. Käesoleva lepingu kohaldamisel kasutavad lepinguosalised praegu kehtivaid hinnanguid Vaikse ookeani idaosa delfiinivarude arvukuse kohta, mille on 1992. aastal rahvusvahelisele vaalapüügikomisjonile esitanud Wade ja Gerrodette ning mis põhineb USA riikliku merekalandusteenistuse uurimislaeva andmetel ajavahemiku 1986—1990 kohta, kuni lepinguosalised lepivad kokku ajakohastatud arvud. Arve on võimalik ajakohastada IATTC ja muude edaspidiste uurimisretkede teadusorganisatsioonide arvukusindeksite ja muude asjakohaste teaduslike andmete analüüsimise tulemusel. analüüsimise põhjal ning lepinguosaliste, andmete 4. Lepinguosalised kehtestavad reaalajas toimiva vaatlejate aruandlussüsteemi, et tagada kogukonna kohta kehtestatud delfiinide hukkumise aastaste piirmäärade tõhus rakendamine. 5. Kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist kehtestavad lepinguosalised süsteemi, mille alusel jaotatakse järgmiseks aastaks ja edaspidiseks kogukonna kohta kehtestatud delfiinide hukkumise aastased ülempiirid iga delfiinikogukonna kohta. See süsteem näeb ette, et käesoleva lisa lõikes 1 nimetatud hukkumise piirmäärad jaotatakse lepinguosaliste laevade vahel, millel on IV lisa kohaselt õigus saada delfiinide hukkumise piirmäärasid. Nimetatud süsteemi kehtestamisel arutavad lepinguosalised parimat kättesaadavat teaduslikku tõendusmaterjali ja kõnealuste varude arvukust ning teisi muutujaid, mis määratakse kindlaks edaspidisel lepinguosaliste koosolekul. 120 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd IV LISA DELFIINIDE HUKKUMISE PIIRMÄÄRAD I. PIIRMÄÄRADE KEHTESTAMINE 1. Iga lepinguosaline esitab direktori kaudu enne iga aasta 1. oktoobrit lepinguosaliste koosolekul oma jurisdiktsiooni all olevate selliste laevade loendi, mille kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni) ja mis on taotlenud kogu järgmise aasta kohta delfiinide hukkumise piirmäära kehtestamist, märkides ära ka muud laevad, mis tõenäoliselt töötavad järgmisel aastal lepinguga reguleeritavas piirkonnas, ning laevad, mis on taotlenud delfiinide hukkumise piirmäära kehtestamist järgmise aasta teiseks poolaastaks. 2. Rahvusvaheline vaekogu esitab iga aasta 1. novembriks või hilisemaks kuupäevaks, kui vaekogu on nii kokku leppinud, lepinguosaliste koosolekule selliste nõuetele vastavate laevade loendi, millel on õigus saada delfiinide hukkumise piirmäär. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse laev nõuetele vastavaks, kui: a) asjaomased riiklikud asutused on tunnistanud, et laeval on olemas kõik VIII lisas nõutud delfiinide ohutust järgivad püügivahendid ja seadmed; b) laeva kapten ja meeskond on saanud heakskiidetud väljaõppe delfiinide vabastamis- ja päästmistehnikate alal, mis on võrreldav lepinguosaliste koosolekul kehtestatud standardiga; c) laeva kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni); d) laeva kaptenit loetakse pädevaks tema varasema tegevuse alusel; e) laeva ei loeta nõuetele mittevastavaks käesoleva lisa II jao tähenduses. 3. 4. Laeva ei loeta nõuetele vastavaks lõike 2 tähenduses, kui käesoleva lisa lõikes 1 nimetatud taotluse esitamise kuupäeval töötab laev sellise lepinguosalise jurisdiktsiooni all, kelle kohaldatavad õigusnormid keelavad tema jurisdiktsiooni all olevatel laevadel püüda tuuni, kui see esineb koos delfiinidega; ühelegi lepinguosalisele ei kehtestata delfiinide hukkumise piirmäärasid selleks, et ta saaks lepinguga reguleeritavas piirkonnas anda kalapüügiluba laevadele, mis sõidavad niisuguse teise riigi lipu all, kelle kohaldatavad õigusnormid keelavad tema jurisdiktsiooni all olevatel laevadel püüda tuuni, kui see esineb koos delfiinidega. Iga üksiku laeva keskmise delfiinide hukkumise piirmäära arvutamiseks võetakse 98 % või muu lepinguosaliste määratud vaba osa üldisest delfiinide hukkumise piirmäärast püügi kohta (5 000 või lepinguosaliste kehtestatud madalam määr), ning kõnealune keskmine piirmäär jagatakse lepinguosaliste vahel järgmiseks aastaks vastavalt käesoleva jao lõikele 5. 5. Keskmise delfiinide hukkumise piirmäära arvutamiseks jagatakse lõikes 4 sätestatud üldise hukkumise piirmäära vaba osa nõuetele vastavate laevade koguarvuga, mis taotlevad delfiinide hukkumise piirmäärade kehtestamist kogu aastaks. Delfiinide hukkumise piirmäärade jaotus lepinguosaliste vahel määratakse kindlaks korrutades keskmise delfiinide hukkumise piirmäära selliste nõuetele vastavate laevade arvuga, mis taotlevad delfiinide hukkumise piirmäärade kehtestamist kogu aastaks ja tegutsevad kummagi lepinguosalise jurisdiktsiooni all. 6. Järelejäänud 2 % või lepinguosaliste määratud muu suurusega osa üldisest delfiinide hukkumise piirmäärast püügi kohta jäetakse delfiinide hukkumise piirmäärade eraldi reserviks, mille jaotamise otsustab direktor. Iga lepinguosaline võib taotleda, et direktor määraks delfiinide hukkumise piirmäärade reservi kuuluvad piirmäärad laevadele, mis püüavad tema jurisdiktsiooni all ja mis tavaliselt ei püüa tuuni lepinguga reguleeritavas piirkonnas, vaid võivad aeg-ajalt soovida osaleda lepinguga reguleeritavas piirkonnas toimuvas kalapüügis piiratud määral, tingimusel et kõnealused laevad, nende kaptenid ja meeskonnad vastavad käesoleva lepingu VIII lisas sätestatud tegutsemis- ja väljaõppenõuetele ja käesoleva jao lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustele. Mis tahes tahtmatu surmamise juhtumid, mille on põhjustanud laevad, mis tegutsevad lepinguga reguleeritavas piirkonnas mis tahes sellise lepinguosalise jurisdiktsiooni all, kes ei ole oma laevadele taotlenud delfiinide hukkumise piirmäärasid, arvatakse samuti maha jaotatavast delfiinide hukkumise piirmäärade reservist. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 121 7. Delfiinide hukkumise piirmäära ei kehtestata laevale, mille suhtes lepinguosalised on kindlaks teinud, et ta on osalenud rikkumistes, mis vähendavad rahvusvahelise delfiinikaitseprogrammi tõhusust ning seda kinnitavad täitemeetmed, mida sellise laeva suhtes on rakendanud lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all ta tegutseb. 8. Üksikud lepinguosalised, kelle nõuetele vastavad laevad hakkavad püüdma tuuni, mis esineb koos delfiinidega, kasutavad oma delfiinide hukkumise piirmäärasid vastutustundlikult, tingimusel et ükski laev ei saa omale delfiinide hukkumise piirmäära, mis on suurem kui see, mille rahvusvaheline vaekogu kehtestas aastaks 1997 ja mis on kantud La Jolla kokkuleppe kohaselt 19. ja 20. veebruaril 1997 peetud rahvusvahelise vaekogu 14. koosoleku protokolli. Ükski lepinguosaline ei kehtesta talle kuuluvatele nõuetele vastavatele laevadele suuremaid delfiinide hukkumise piirmäärasid, kui need, mis on sellele lepinguosalisele kehtestatud käesoleva lisa I ja III jao alusel. Delfiinide hukkumise piirmäära esmakordsel kehtestamisel ei või ükski laev saada keskmisest delfiinide hukkumise piirmäärast suuremat piirmäära, välja arvatud juhul, kui tema näitajad delfiinide hukkumise vähendamisel, mida mõõdab rahvusvaheline vaekogu kahe eelneva aasta andmete põhjal, on paremad kui kogu rahvusvahelise laevastiku keskmised näitajad. Delfiinide hukkumise piirmäära esmakordsel kehtestamisel ei või ükski laev saada keskmisest delfiinide hukkumise piirmäärast suuremat piirmäära, kui ta on eelmise aasta jooksul toime pannud käesoleva lisa III jao lõikes 4 sätestatud mis tahes rikkumise vastavalt kõnealuse lõike kohaselt kehtestatud tingimustele. 9. Kui mis tahes lepinguosalise laevade puhul hukkumiste koguarv saavutab või ületab käesoleva lisa alusel talle jagatud delfiinide hukkumise piirmäära, keelatakse kõikidel selle lepinguosalise jurisdiktsiooni all tegutsevatel laevadel püüda tuuni, mis esineb koos delfiinidega. 10. Iga lepinguosaline teatab hiljemalt iga aasta 1. veebruaril direktorile talle eraldatud delfiinide hukkumise piirmäära esialgsest jaotusest oma laevade vahel. Ükski laev ei või alustada koos delfiinidega esineva tuuni püüki enne, kui direktor on sellise teate saanud. II. PIIRMÄÄRADE KASUTAMINE 1. Mis tahes laev, millele on kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäär kogu aastaks, kui see laev ei püüa delfiine enne kõnealuse aasta 1. aprilli, või kui laevale on kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäär teiseks poolaastaks ja see laev ei püüa delfiine enne 31. detsembrit, või kui laevale on kalapüügiretke jaoks eraldatud delfiinide hukkumise piirmäär reservist ja see laev ei püüa kõnealuse kalapüügiretke ajal delfiine, kaotab kõnealuse delfiinide hukkumise piirmäära ning ei või kõnealusel aastal enam delfiine püüda, välja arvatud juhul, kui sellise olukorra põhjustas vääramatu jõud või erakorralised asjaolud. Kui laev on kaotanud delfiinide hukkumise piirmäära kaks korda järjest, ei ole tal järgmisel aastal õigust nimetatud piirmäära saada. 2. Kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist töötab rahvusvaheline vaekogu koostöös IATTC teadustöötajatega välja süsteemi, mida soovitab kasutada delfiinide hukkumise piirmäärade kasutamise mõõtmiseks, et hoida ära põhjendamatuid piirmäärade taotlusi. Selline soovitatud süsteem esitatakse lepinguosaliste koosolekule läbiarutamiseks. III. KAOTATUD VÕI KASUTAMATA DELFIINIDE HUKKUMISE PIIRMÄÄRADE KASUTAMINE 1. Piirmäärad, mis jäetakse II osa kohaselt tehtud direktori otsuse alusel kasutamata või mis on muul põhjusel kaotatud, jaotatakse lepinguosalistele pärast iga aasta 1. aprilli vastavalt käesoleva osa sätetele. 2. tööpäeval Iga aasta aprillikuu esimesel jagab direktor I osa lõikes 5 sätestatud valemi kohaselt lepinguosalistele need kogu aastaks kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäärad, mida neid omanud laevad ei ole kasutanud II osa kohaselt või mille nad on muul põhjusel kaotanud, kuid alles pärast seda, kui nimetatud valemeid on kontrollitud punktide a, b ja c kohaselt. Lepinguosalised võivad jaotada sellised täiendavad piirmäärad oma jurisdiktsiooni all olevatele nõuetele vastavatele laevadele kooskõlas käesoleva osa lõigetes 3, 4, 5, 6 ja 7 sätestatud piirangute ja tingimustega. 122 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd a) Uuel jaotamisel ei võeta arvesse neid laevu, mis on käesoleva lõike kohaselt piirmäärad kaotanud või neist muul põhjusel ilma jäänud, samuti laevu, mis taotlevad piirmäärasid teiseks poolaastaks pärast I osa lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumist. b) Enne uueks jaotamiseks saadaval olevate delfiinide hukkumise piirmäärade arvu kindlaksmääramist tuleb kõnealusest arvust maha arvata delfiinide arv, kelle hukkumise on põhjustanud need laevad, mis on kaotanud piirmäärad II osa lõike 1 kohaselt. c) Enne uueks jaotamiseks saadaval olevate delfiinide hukkumise piirmäärade arvu kindlaksmääramist vähendab direktor I osa lõike 5 kohaselt arvutatud keskmist delfiinide hukkumise piirmäära ühe kolmandiku võrra, et jaotada see laevade vahel, kes taotlevad piirmäärasid teiseks poolaastaks enne I osa lõikes 1 nimetatud tähtaega. Teise poolaasta piirmäärad jaotab direktor lepinguosaliste vahel proportsionaalselt vastavalt kõnealuste lepinguosaliste jurisdiktsiooni all olevatele laevadele, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lõiku. Piirmäärad, mille lepinguosalised kehtestavad oma jurisdiktsiooni all olevatele laevadele teiseks poolaastaks, ei või olla suuremad, kui üks kolmandik keskmisest delfiinide hukkumise piirmäärast, mis on arvutatud I osa lõike 5 kohaselt. Sellised laevad ei tohi delfiine püüda enne kõnealuse aasta 1. juulit. 3. Mis tahes lepinguosaline võib oma nõuetele vastavate laevade, mis täidavad käesoleva lisa I osa lõike 2 kriteeriume, piirmäärasid suurendada või vähendada, tingimusel et ühelegi laevale kehtestatav muudetud piirmäär ei ületa 50 % talle algselt kehtestatud piirmäärast, välja arvatud juhul, kui tema näitajad delfiinide hukkumise vähendamisel, mida mõõdab rahvusvaheline vaekogu eelnevate aastate andmete põhjal, on üle 60 % kogu rahvusvahelise laevastiku näitajatest. Kui lepinguosaline muudab piirmäärasid, teatab ta sellest direktorile hiljemalt 1. maiks ja muudatused ei jõustu enne, kui direktorit on teavitatud. 4. Lepinguosaline ei või suurendada delfiinide hukkumise piirmäära, kui rahvusvaheline vaekogu on kindlaks teinud ja lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all on laev, nõustub, et kõnealuse aasta või eelneva aasta jooksul: a) laev on kala püüdnud vaatlejata; b) laev on delfiine püüdnud delfiinide hukkumise piirmäära omamata; c) laev on delfiine püüdnud pärast talle kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäära ületamist; d) laev on teadlikult püüdnud keelatud delfiinikogukonnast; e) kapten, meeskond või laevaomanik on toime pannud mõne käesoleva lepingu II lisa lõike 6 punktis f nimetatud toimingu; f) laev on tegelenud karistatava öise püügiga; g) laev on mis tahes delfiinidega seotud kalapüügi etapis kasutanud lõhkeainet. Punktides a, b, c, d, f ja g kirjeldatud rikkumiste puhul loetakse, et lepingosaline on rahvusvahelise vaekogu otsusega nõus, kui ta ei esita vastulauset kuue kuu jooksul pärast rahvusvahelise vaekogu teadet võimalikust rikkumisest. Punktis e kirjeldatud rikkumise puhul loetakse, et lepingosaline on rahvusvahelise vaekogu otsusega nõus, kui ta ei esita vastulauset 12 kuu jooksul pärast rahvusvahelise vaekogu asjaomast teadet. 5. Laev ei vasta nõuetele, mille alusel lepinguosaline saaks eraldada täiendavaid piirmäärasid, kui selle pardal ei ole aastaringselt kõiki nõutud delfiinide ohutust tagavaid püügivahendeid ja seadmeid; piirmäärasid ei tohi suurendada ka laevadel, mis on ületanud oma esialgse piirmäära enne 1. aprilli, välja arvatud juhul, kui lepinguosaliste koosolek on rahvusvahelise vaekoguga nõu pidades otsustanud, et sellise olukorra põhjustas vääramatu jõud või erakorralised asjaolud. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 123 6. Kui laev ületab teataval aastal talle kehtestatud piirmäära, sellisena nagu seda võidi muuta käesoleva lisa kohaselt, ning kui rahvusvaheline vaekogu ei näe ette teisiti, siis lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni alla laev kuulub, arvab kõnealuse ületatud koguse ja lisaks 50 % sellest kogusest maha sellele laevale järgmisteks aastateks kehtestatavatest delfiinide hukkumise piirmääradest rahvusvahelise vaekogu poolt sätestataval viisil. 7. Kui laev saavutab või ületab mis tahes ajal talle kehtestatud või käesoleva lisa kohaselt muudetud piirmäära, keelatakse sel laeval kohe püüda tuuni, mis esineb koos delfiinidega. IV. RAKENDAMINE 1. Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lisaga kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäärade süsteemi rakendamisel ei ületata III lisas kindlaksmääratud aastaseid delfiinide hukkumise ülempiire kogukonna kohta. 2. Kui tegemist on ebatavaliste või erakorraliste asjaoludega, mida käesolevas lisas ei ole käsitletud, võivad lepinguosalised võtta piirmäärade süsteemi rakendamiseks rahvusvahelise vaekogu soovitatud asjakohaseid meetmeid, mis on kooskõlas käesoleva lisa sätetega. 3. Kui teataval aastal suureneb hukkumiste arv rahvusvahelise vaekogu arvamuse kohaselt märkimisväärselt, soovitab rahvusvaheline vaekogu korraldada lepinguosaliste koosoleku, kus uuritakse ja tehakse kindlaks hukkumiste põhjused ja töötatakse välja meetmed nende põhjustega tegelemiseks. 124 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd V LISA TEADUSLIK NÕUANDEKOGU 1. Lepinguosalised peavad ülal La Jolla kokkuleppe kohaselt loodud teaduslikku nõuandekogu, mis koosneb tehnikaala asjatundjatest ja abistab direktorit järgmistes uuringutega seotud küsimustes: a) kuidas muuta praegust seinnoodapüügi tehnoloogiat nii, et sellega seotud delfiinide hukkumine väheneks; b) kuidas leida alternatiivseid püügiviise suure kulduim-tuuni püüdmiseks. 2. Nõukogu ülesanded ja kohustused on: a) tulla kokku vähemalt üks kord aastas; b) vaadata läbi IATTC kavad, ettepanekud ja uurimisprogrammid, et need vastaksid lõikes 1 sätestatud eesmärkidele; c) nõustada direktorit lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks korraldatavate uuringute kavandamisel, edendamisel ja juhtimisel; d) abistada direktorit uuringuteks vajalike rahastamisallikate leidmisel. 3. Nõukogus on kõige rohkem 10 liiget, kellest kõige rohkem kaks võivad olla samast riigist, ning kes on valitud teadlaste, kalapüügivahendite asjatundjate, kalatööstuse esindajate ja keskkonnaspetsialistide rahvusvahelisest kogukonnast. Direktor teeb ettepaneku nõukogu liikmete suhtes lähtudes nende tehnilisest asjatundlikkusest ning lepinguosalised peavad iga liikme heaks kiitma. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 125 VI LISA RIIKLIKUD TEADUSLIKUD NÕUANDEKOMITEED 1. Käesoleva lepingu XI artikli kohaselt loodud riiklike nõuandekomiteede ülesanneteks on muu hulgas: a) võtta vastu ja vaadata läbi asjakohased andmed, sealhulgas andmed, mille on siseriiklikele asutustele esitanud direktor; b) anda nõu ja esitada soovitusi oma valitsusele selliste meetmete ja toimingute osas, mida tuleks võtta, et kaitsta ja majandada mere elusressursse lepinguga reguleeritavas piirkonnas; c) esitada oma valitsusele soovitusi uurimisvajaduste asjus, sealhulgas uurimised, mis käsitlevad ökosüsteeme, klimaatilisi, keskkonnaalaseid ja sotsiaal-majanduslikke tegureid, kalapüügi mõju ja käesolevas lepingus kaalutud meetmete mõju, püügitehnikaid ja -tavasid, püügivahendite tehnoloogiat, sealhulgas selektiivse, keskkonnaohutu ja tasuva kalapüügivahendi väljatöötamine ja kasutamine, ning koordineerida ja toetada kõnealust uurimistööd; d) korraldada teaduslik läbivaatus ja hindamine aasta 1998 lõpuks või võimalikult peatselt pärast seda, mis käsitleb arengut 2001. aastaks püstitatud eesmärgi suunas, milleks on saavutada aastaseks delfiinide hukkumise ülempiiriks kogukonna kohta 0,1 % Nmin ning esitada oma valitsusele asjakohased soovitused kõnealuste läbivaatuste ja hindamiste kohta, ning korraldada aastal 2001 käesoleva lepinguga ettenähtud täiendavad hindamised; e) tagada lepinguosaliste ja riiklike nõuandekomiteede vahel korrapärane ja õigeaegne teabevahetus, mis käsitleb tuuniga koos esinevate liikide püüki ja kaaspüüki, sealhulgas andmed delfiinide hukkumise kohta, et töötada välja kaitset ja majandamist käsitlevad soovitused oma riigi valitsusele, samuti täitemenetlust ja teadusuuringuid kehtivaid rikkumata konfidentsiaalsusnõudeid; soovitused, ärisaladuse käsitlevad sealjuures suhtes f) vajaduse korral nõu pidada teiste ekspertidega, et koguda võimalikult palju teavet, millest võiks olla kasu käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks; g) täita muid ülesandeid, mida vastava riigi valitsus on ette näinud. 2. Riiklike nõuandekomiteede aruanded, sealhulgas aruanne nende koostööd käsitleva koosoleku kohta, tehakse lepinguosalistele ja avalikkusele kättesaadavaks nii, et järgitakse kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid. 3. Lisaks XI artikli lõike 3 kohaselt korraldatavatele koosolekutele võib direktor kokku kutsuda koosolekuid, mille eesmärk on aidata kaasa riiklike nõuandekomiteede omavahelistele nõupidamistele. 4. Riiklike nõuandekomiteede koosolekute ülesandeks on: a) vahetada teavet; b) kontrollida käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks korraldatud IATTC uuringuid; c) esitada direktorile soovitusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks korraldatava edaspidise uurimisprogrammi kohta. 5. Iga lepinguosaline määrab riikliku nõuandekomitee liikmed, kes koosolekul osalevad. 126 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd VII LISA RAHVUSVAHELINE VAEKOGU 1. Vastavalt käesoleva lepingu XII artiklile on rahvusvahelisel vaekogul järgmised ülesanded: a) koostada igal aastal selliste laevade loend, mis vastavad delfiinide hukkumise piirmäära saamise nõuetele vastavalt IV lisa tingimustele; b) analüüsida rahvusvahelise vaekogu esitatud aruandeid, mis käsitlevad kõikide käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvate laevade tuunipüügiretki; c) teha kindlaks võimalikud rikkumised vastavalt rikkumiste loendile; lepinguosaliste koosolekul heakskiidetud võimalike d) teavitada direktori kaudu iga lepinguosalist tema lipu alla sõitvate või tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate laevade võimalikest rikkumistest ja võtta vastu asjaomase lepinguosalise teave võetud meetmete kohta; e) pidada ajakohastatud protokolli meetmete kohta, mida lepinguosalised on võtnud kalalaevade kaptenitele vajaliku koolituse andmiseks, samuti pidada igalt lepinguosaliselt saadud teabe põhjal loendit selliste kalalaevakaptenite kohta, kes peavad täitma kehtestatud tehnilisi nõudeid; f) soovitada lepinguosaliste koosolekule asjakohaseid meetmeid käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks, eelkõige püügivahendite, seadmete ja püügitehnika osas, pidades silmas tehnolooglisi parandusi, samuti luua kaptenitele ja meeskondadele asjakohased stiimulid käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks; g) koostada ja esitada lepinguosaliste koosolekule aastaaruanne laevade tegevuse nende aspektide kohta, mis on seotud käesoleva lepingu rakendamisega, sealhulgas kokkuvõte võimalikest rikkumistest ja lepinguosaliste võetud meetmetest; h) soovitada lepinguosalistele, kuidas järk-järgult vähendada delfiinide hukkumist seoses kalapüügiga lepinguga reguleeritavas piirkonnas; i) täita muid lepinguosaliste koosoleku määratud ülesandeid. 2. Rahvusvahelise vaekogu koosseisus on lepinguosaliste esindajad (valitsusi esindavad liikmed), kolm selliste valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide esindajat, millel on tunnustatud pädevus käesoleva lepinguga seotud küsimustes ja mille tegutsemiskoht asub mõne lepinguosalise territooriumil, ning kolm esindajat tuunikala töötlevatest ettevõtetest, mis tegutsevad lepinguosaliste jurisdiktsiooni all lepinguga reguleeritavas piirkonnas (valitsusvälised liikmed). 3. Valitsusväliste liikmete ametiaeg on kaks aastat alates esimesest rahvusvahelise vaekogu koosolekust, mis nende valimisele järgneb. 4. Valitsusvälised liikmed valitakse järgmise korra kohaselt: a) asjaomased valitsusvälised organisatsioonid võivad esitada 60 päeva enne valitsusvälise liikme ametiaja lõppu direktorile uued liikmekandidaadid. Esitada tuleb ka iga kandidaadi elulookirjeldus. Valitsusväliseid liikmeid võib korduvalt ametisse nimetada; b) kui direktor on kandidaatide andmed vastu võtnud, edastab ta need 10 päeva jooksul kirjalikult lepinguosalistele. Lepinguosalised saadavad direktorile oma hääled 20 päeva jooksul alates andmete väljasaatmisest. Sellise hääletamise tulemusena osutuvad valituks kolm enim hääli saanud kandidaati igast valitsusvälisest sektorist; häälte poolest neljandaks jäänud kandidaat nimetatakse asendusliikmeks. Võrdse 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 127 häälte arvu korral peab direktor paluma lepinguosalistel uuesti hääletada, et liige ja asendusliige kindlaks määrata; c) kui valitsusväline koht jääb kestvalt vabaks liikme surma, ametist lahkumise või kolmelt järjestikuselt rahvusvahelise vaekogu koosolekult puudumise tõttu, täidab asendusliige selle ametikoha kuni selle liikme ametiaja lõpuni. Kandidaat, kes jäi punktides a ja b nimetatud valimistel häälte poolest viiendaks, määratakse asendusliikmeks. Kui vabaneb veel kohti, asjaomastele valitsusvälistele organisatsioonidele nii, et neil oleks võimalik esitada uued kandidaadid vastavalt punktides a ja b sätestatud valimiskorrale; teatab direktor sellest d) iga asendusliige võib rahvusvahelise vaekogu koosolekutel osaleda, kuid tal ei ole sõnaõigust, kui kõik tema sektorit esindavad liikmed on kohal. 5. Rahvusvaheline vaekogu peab aastas vähemalt kolm koosolekut, millest üks peetakse eelistatavalt koos lepinguosaliste korralise koosolekuga. 6. Rahvusvaheline vaekogu võib korraldada lisakoosolekuid vähemalt kahe lepinguosalise taotlusel, tingimusel et enamik lepinguosalisi toetab seda taotlust. 7. Rahvusvahelise vaekogu koosolekuid juhatab iga koosoleku alguses valitsusi esindavate liikmete poolt valitav eesistuja, kes otsustab töökorraga seotud küsimused. Igal liikmel on õigus nõuda, et eesistuja mis tahes otsus võetakse vastu käesoleva lisa punkti 9 kohaselt. 8. Koosolekud peetakse hispaania ja inglise keeles ning rahvusvahelise vaekogu dokumendid koostatakse nendes kahes keeles. 9. Rahvusvahelise vaekogu koosoleku otsused võetakse vastu valitsusi esindavate liikmete konsensuse alusel. 10. Rahvusvahelise vaekogu koosolekutel osalemise suhtes kehtivad järgmised kriteeriumid: a) rahvusvahelise vaekogu koosolekul osalevate isikute arv lepinguosalise delegatsiooni koosseisus ei ole piiratud; b) mis tahes IATTC liikmesriiki või käesoleva lepingu osalist võib esindada vaatleja; c) mis tahes riiki, kes ei ole IATTC liikmesriik, ja mis tahes riiki või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni, kes ei ole käesoleva lepingu osaline, võib esindada vaatleja, kui sellest on rahvusvahelise vaekogu valitsusi esindavatele liikmetele ette teatatud ja kui keegi neist ei ole kirjalikku vastulauset esitanud; d) direktor võib kutsuda valitsusväliste organisatsioonide esindajaid osalema vaatlejatena, teatades sellest ette valitsusi esindavatele liikmetele ja kui keegi valitsusi esindavatest liikmetest ei ole esitanud kirjalikku vastulauset; e) punktides c ja d kirjeldatud juhtudel ei avalda direktor, milline lepinguosaline on vastulause esitanud; f) iga vaatlejat võivad esindada kõige enam kaks isikut, kuid rahvusvahelise vaekogu valitsusi esindavate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega nõusolekul võib neid olla rohkem. 11. Kiireloomulistel juhtudel ja piiramata käesoleva lisa lõike 9 kohaldamist, võib rahvusvaheline vaekogu otsuseid vastu võtta valitsusi esindavate liikmete kirjaliku hääletamise teel, kasutades järgmist korda: a) ettepanek saadetakse kõikidele asjassepuutuvate dokumentidega jõustumiskuupäeva; hääled jõustumiskuupäeva; rahvusvahelise vaekogu liikmetele kirjalikult vähemalt 14 päeva enne otsuse edastatakse direktorile vähemalt seitse päeva ja koos kõikide või meetme kavandatud kavandatud enne 128 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd b) ettepanek loetakse kiireloomuliseks, kui valitsusi esindavate liikmete lihthäälteenamus ei esita kirjalikku vastulauset; ettepanek võetakse vastu, kui ükski valitsusi esindavatest liikmetest ei esita kirjalikku vastulauset; c) direktor edastab ettepaneku koos selle juurde kuuluvate dokumentidega, võtab vastu ja loeb hääli ning teavitab rahvusvahelise vaekogu liikmeid hääletustulemustest kohe peale hääletamise lõppu. 12. Direktor täidab sekretäri kohustusi, milleks on: a) abistada rahvusvahelise vaekogu koosolekute kokkukutsumisel ja korraldamisel; b) esitada rahvusvahelise vaekogu ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalikku teavet, sealhulgas vormid, mis on ette nähtud täitmiseks vaatlejarühmale ja vormid, mis käsitlevad andmeid laevade tegevuse, delfiinide hukkumise ning delfiinide ohutust tagavate seadmete ja püügivahendite olemasolu, seisukorra ja kasutamise kohta; c) protokollida kõik koosolekud ning koostada rahvusvahelise vaekogu tegevust käsitlevate eriaruannete ja dokumentide eelnõud; d) esitada igale lepinguosalisele arutamiseks soovitused ja teave, mis käsitlevad tema jurisdiktsiooni all olevate laevade poolt toime pandud võimalikke rikkumisi, mille on kindlaks teinud rahvusvaheline vaekogu; e) f) edastada rahvusvahelisele vaekogule lepinguosalistelt saadud teave, mis käsitleb rahvusvahelise vaekogu poolt kindlaks tehtud võimalike rikkumiste suhtes võetud meetmeid; avaldada rahvusvahelise vaekogu aastaaruanne ja teha see avalikkusele kättesaadavaks vastavalt lepinguosaliste koosoleku juhistele; g) esitada rahvusvahelise vaekogu liikmetele lepinguosalistelt saadud käesoleva lisa lõike 1 punktis e nimetatud teave; h) täita muid lepinguosaliste määratud ülesandeid, mis on vajalikud rahvusvahelise vaekogu ülesannete täitmiseks. 13. Lepinguosaliste koosolek võib muuta rahvusvahelise vaekogu töökorda. Rahvusvaheline vaekogu võib esitada soovitus muudatuste tegemiseks. 14. Rahvusvahelise vaekogu liikmed ja mis tahes muud osalejad, keda on kutsutud osalema rahvusvahelise vaekogu koosolekutel vaatlejatena, käsitlevad kogu koosolekutel esitatud teavet käesoleva lepingu XVIII artiklis sätestatud konfidentsiaalsusnõuete kohaselt. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 129 VIII LISA LAEVADE TEGUTSEMISNÕUDED 1. Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: a) siil — võrgu osa, mille sügavus on ligikaudu 11 meetrit; b) taandumine — toiming, millega kinnipüütud delfiinid vabastatakse lülitades võrgu väljavõtmise ajal laeva mootori(d) tagasikäigule, mille tulemusena vette jäänud võrk moodustab kanali ja kanali ülaosas paiknev ülemine võrgunöör läheb vee alla; c) kimp — ülemine võrgunöör kokkukogutuna; d) saagi koondamine — kalapüügitoimingute selline osa, kus saak koondatakse veepinna lähedale eesmärgiga see laeva pardale tõsta. 2. Nõuded delfiinide ohutust tagavatele püügivahenditele ja -seadmetele Lepinguga reguleeritavas piirkonnas tegutseval laeval, mille kandevõime on rohkem kui 363 tonni (400 lühikest tonni), peab olema: a) seinnoot, mis on varustatud järgmiste omadustega delfiinide ohutust tagava kaitsevõrguga: i) pikkus vähemalt 330 meetrit (mõõdetuna enne paigaldamist), kuid võrkude puhul, mis on sügavamad kui 18 siilu, tuleb kaitsevõrgu minimaalse piikuse arvutamisel korrutada 18-meetrine pikkus nooda sügavuse siilude arvuga. Delfiinide ohutust tagav kaitsevõrk tuleb paigaldada nii, et see kataks taandumiskanali piki ülemist võrgunööri, alates vööri viimasest kokkutõmmatud kimbust ja jätkudes vähemalt kahel kolmandikul vahemaal taandumiskanali ülaserval kuni kohani, kus noot kinnitub laeva ahtri külge. Kaitsevõrk koosneb väiksesilmalisest võrgust, mille võrgusilma suurus venitades ei ole suurem, kui 1 ¼ tolli (3,2 cm) ja mis ulatub ülemisest võrgunöörist vähemalt kahe siilu sügavusele; ii) kumbki ots tähistatakse selgesti nähtava märgisega; iii) vahemaa korkide või ülemise võrgunööri läbimõõdult suurem kui 1 3/8 tolli (3,5 cm); ja väikese võrgusilmaga võrgu vahel ei või kuskil olla b) vähemalt kolm töökorras kiirpaati. Kõikidel töökorras kiirpaatidel peavad olema puksiirköied või -postid ja puksiirtrossid; c) töökorras parv, mida saab kasutada delfiinide vaatlemiseks ja vabastamiseks; d) vähemalt kaks töökorras maski, mida saab kasutada veealuseks vaatluseks; e) töökorras kaugtulvar valgustugevusega vähemalt 140 000 luumenit. 3. Delfiinide kaitse ning vabastamise nõuded ja keelud Lepinguga reguleeritud piirkonnas tegutseval laev, mille kandevõime on rohkem kui 363 tonni (400 lühikest tonni), peab: a) sooritama taandumise iga püügi puhul, kus saagi hulka on sattunud delfiine, kuni elavate delfiinide vabastamine võrgust ei ole selle meetodi abil enam võimalik. Taandumise ajal peab vähemalt üks meeskonnaliige tegelema delfiinide vabastamisega; b) tegema kõik võimaliku, et vabastada pärast taandumist võrku allesjäänud elusaid delfiine, nii et kõik elusad delfiinid saaksid vabaks enne saagi koondamist; 130 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd c) mitte sulgema elusaid delfiine võrku ega tõstma neid pardale; d) vältima kalapüügitoimingute käigus kinnipüütud delfiinide vigastamist või surmamist; e) lõpetama taandumise vähemalt 30 minutit enne päikeseloojangut, mida lepinguosalised kontrollivad täpsetest ja usaldusväärsetest allikatest. Kui püük ei vasta sellistele nõuetele, loetakse see öiseks püügiks; f) mitte kasutama üheski delfiinidega seotud kalapüügi etapis mis tahes liiki lõhkeainet (veealuseid rakette ei loeta lõhkeaineks); g) mitte püüdma delfiine, kui delfiinide hukkumise piirmäär on saavutatud; h) tahtlikult delfiine mitte püüdma, kui laeval ei ole delfiinide hukkumise piirmäära; i) kindlate ajavahemike järel võrke reguleerima, et delfiinide kaitsevõrk oleks taandamise ajal õiges kohas, vastavalt rahvusvahelise vaekogu kehtestatud kriteeriumidele. Tuleb rõhutada, et eespool esitatud nõuded ei tohiks viia olukorrani, kus meeskonnaliikmed satuvad asjatult ohtu. 4. Erandid Kui laevale ei ole kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäära, on ta käesoleva lisa lõike 2 nõuetest vabastatud, samuti ei pea ta sooritama käesoleva lisa lõikes 3 nimetatud taandumist, kui see lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all laev on, ei otsusta teisiti. Mis tahes laev, mis on delfiine püüdnud tahtmatult, üritab need delfiinid vabastada tema kasutuses olevate vahenditega, kaasa arvatud saagi tagasilaskmine, ja võtab arvesse käesoleva lisa lõike 3 nõudeid. 5. Vaatlejate kohtlemine Kaptenid, meeskond ja muu personal täidavad vaatlejate laeval viibimisega seotud kohustusi mis on sätestatud II lisa lõikes 6. 6. Laevad kandevõimega alla 363 tonni (400 lühikest tonni) Laev, mille kandevõime on 363 tonni (400 lühikest tonni) või vähem, ei tohi tahtlikult delfiine püüda. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131 IX LISA TUUNISAAGI JÄLGIMISE JA KONTROLLIMISE PROGRAMMI OSAD 1. Lepinguosalised kehtestavad V artikli lõike 1 punkti f kohaselt lepinguga reguleeritavas piirkonnast püütud tuunisaagi jälgimiseks ja kontrollimiseks programmi, mis koosneb järgmistest osadest: a) kaaluarvestuse kasutamine püütud, maale toimetatud, töödeldud ja eksporditud tuunikala jälgimiseks; b) c) d) e) täiendavad meetmed olemasoleva vaatlejasüsteemi parandamiseks, sealhulgas kriteeriumide kehtestamine väljaõppe ning järelevalve- ja aruandlussuutlikkuse ja -menetluste parandamise suhtes; sumba asukoha määramine, lastiruumi pitseerimise menetlus, järelevalve- ja kontrollimenetlused nii tekil kui sellest allpool, või muude sama tõhusate meetodite rakendamine; laevadelt raadio ja faksi teel lähetatud tuunisaagi jälgimist ja kontrollimist käsitlevate teadete kohta aruandluse koostamine, nende teadete vastuvõtmine ja andmete salvestamine; tuunisaagi sellise ja konserveerimisprotsessi ajal, kasutades laevalt toimuva vaatlusprogrammi kaudu kalapüügiretkel kogutud andmeid; kontrollimine maalt ümberlaadimise kalapüügi, jälgimine kogu ja f) püütud, maale toimetatud ja töödeldud tuunikala korrapärane auditeerimine ja kohapealne kontrollimine; g) kiire juurdepääsu tagamine asjaomastele andmetele. 2. Iga lepinguosaline rakendab kõnealust programmi oma territooriumil, oma jurisdiktsiooni alla olevatel laevadel ja merepiirkondades, mille suhtes ta on suveräänne või omab suveräänseid õigusi ja jurisdiktsiooni. 132 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd X LISA VAATLEJATE LEPINGUOSALISTE KOOSOLEKUTEL OSALEMISE JUHISED JA KRITEERIUMID 1. Direktor kutsub VIII artikli kohaselt kokku kutsutud lepinguosaliste koosolekule nende valitsustevaheliste organisatsioonide esindajad, kelle töö on seotud käesoleva lepingu rakendamisega, samuti mittelepinguosalised, kelle osalemine võiks edendada käesoleva lepingu rakendamist. 2. Valitsusvälistel organisatsioonidel, kellel on tunnustatud pädevus käesoleva lepinguga seotud küsimustes, on õigus osaleda kõikidel VIII artikli kohaselt kokku kutsutud lepinguosaliste koosolekul vaatlejatena, välja arvatud nendel koosolekutel, kus osalevad ainult otsustajad või delegatsioonide juhid. 3. Valitsusväline organisatsioon, kes soovib osaleda vaatlejana lepinguosaliste koosolekul, teatab sellest direktorile vähemalt 50 päeva enne koosolekut. Direktor teatab lepinguosalistele selliste valitsusväliste organisatsioonide nimed vähemalt 45 päeva enne koosoleku algust. 4. Kui lepinguosaliste koosolekust teatatakse ette vähem kui 50 päeva, on direktoril kutsete saatmise suhtes paindlikumad võimalused. 5. Valitsusväline organisatsioon võib koosolekul vaatlejana osaleda, kui lepinguosaliste enamik ei ole esitanud ametlikku kirjalikku vastulauset vähemalt 30 päeva enne kõnealuse koosoleku algust. 6. Iga vaatlejana osaleja võib: a) osaleda koosolekul kooskõlas käesoleva lisa lõikega 2, kuid mitte hääletada; b) koosoleku juhataja palvel esineda suuliste sõnavõttudega; c) koosoleku juhataja loal jagada koosolekul dokumente; d) teha muid asjakohaseid toiminguid, mille koosoleku juhataja heaks kiidab. 7. Direktor võib nõuda valitsusväliste organisatsioonide vaatlejatelt asjakohast maksu ja nende osalemisega seotud kulude katmist (näiteks koopiate valmistamise maksumus). 8. Kõikidele lepinguosaliste koosolekule lubatud vaatlejatele saadetakse või toimetatakse muul viisil sama dokumentatsioon, mis on üldiselt kättesaadav lepinguosalistele, välja arvatud konfidentsiaalseid äriandmeid sisaldavad dokumendid. 9. Kõik lepinguosaliste koosolekule lubatud vaatlejad täidavad kõiki eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse teiste koosolekul osalejate suhtes


title: Verordening (EG) nr. 867/1999 van de Commissie van 26 april 1999 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de aanvragen om invoercertificaten voor bepaalde producten in de sector varkensvlees, die in april 1999 worden ingediend op grond van de regeling die is vastgesteld in de door de Gemeenschap gesloten overeenkomsten met de Republiek Polen, de Republiek Hongarije, de Tsjechische Republiek, de Slowaakse Republiek, Bulgarije en Roemenië

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
import licence
pigmeat

formats: pdf print

text: L 108/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 4. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 867/1999 VAN DE COMMISSIE van 26 april 1999 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de aanvragen om invoercertificaten voor bepaalde producten in de sector varkensvlees, die in april 1999 worden ingediend op grond van de regeling die is vastgesteld in de door de Gemeenschap gesloten overeenkomsten met de Republiek Polen, de Republiek Hongar¶e, de Tsjechische Republiek, de Slowaakse Republiek, Bulgar¶e en Roemeni(cid:137) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1898/97 van de Commissie van 29 september 1997 houdende vaststelling van bepa- lingen voor de uitvoering, in de sector varkensvlees, van de regeling waarin is voorzien b¶ Verordening (EG) nr. 3066/95 van de Raad, en houdende intrekking van de Verordeningen (EEG) nr. 2698/93 en (EG) nr. 1590/94 (1), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 618/98 (2), en met name op artikel 4, lid 5, Overwegende dat de in de invoercertificaten voor het tweede kwartaal van 1999 aangevraagde hoeveelheden niet groter z¶n dan de beschikbare hoeveelheden en derhalve volledig ingewilligd kunnen worden; Overwegende dat het dienstig is er de aandacht van de handelaren op te vestigen dat de certificaten slechts gebruikt mogen worden voor producten die voldoen aan alle in de Gemeenschap geldende veterinairrechtelijke voorschriften, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. Op grond van Verordening (EG) nr. 1898/97 inge- diende aanvragen om invoercertificaten voor de periode van 1 april tot en met 30 juni 1999 worden ingewilligd voor het in de b¶lage aangegeven percentage. 2. De certificaten mogen slechts worden gebruikt voor producten die voldoen aan alle in de Gemeenschap geldende veterinairrechtel¶ke voorschriften. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 27 april 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 26 april 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 267 van 30. 9. 1997, blz. 58. (2) PB L 82 van 19. 3. 1998, blz. 35. 27. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 108/29 B(cid:246)LAGE Percentage waarvoor de invoercertificaten worden ingewilligd voor de periode van 1 april tot en met 30 juni 1999 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 Groep 1 2 3 4 H1 H2 5 6 7 8 9 10/11 12/13 14 15 16 17


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 863/1999 af 26. april 1999 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i april 1999 om importlicenser for toldkontingenter for indførsel af bestemte svinekødsprodukter for perioden 1. april 1999 til 30. juni 1999

eurovoc_concepts:
import licence
pigmeat
tariff quota

text: L 108/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 863/1999 af 26. april 1999 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i april 1999 om importlicenser for toldkontingenter for indførsel af bestemte svinekødsprodukter for perioden 1. april 1999 til 30. juni 1999 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) end de disponible mængder, og de kan derfor imøde- kommes fuldt ud (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1486/95 af 28. juni 1995 om (cid:134)bning og forvaltning af toldkontingenter for indførsel af bestemte svinekødspro- dukter (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1390/ 98 (2), især artikel 5, stk. 5, og ud fra følgende betragtning: De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet for andet kvartal af 1999, vedrører mængder, der er mindre UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Ansøgninger om importlicenser for perioden 1. april til 30. juni 1999, der er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 1486/95, imødekommes som anført i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 27. april 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 26. april 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 145 af 29. 6. 1995, s. 58. (2) EFT L 187 af 1. 7. 1998, s. 28. 27. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 108/15 BILAG Gruppe nr. Procentsats for accept af forelagte importlicensansøgninger for perioden fra 1. april til 30. juni 1999 G2 G3 G4 G5 G6 G7 100 100 100 100 100 100