title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad betreffende de verkoop op afstand van financiële diensten aan consumenten en tot wijziging van de Richtlijnen 90/619/EEG van de Raad en 97/7/EG en 98/27/EG"

eurovoc_concepts:
EC Directive
consumer protection
distance selling
financial institution
proposal (EU)
provision of services

text: 16. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 169/43 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad betreffende de verkoop op afstand van financiële diensten aan consumenten en tot wijziging van de Richtlijnen 90/619/EEG van de Raad en 97/7/EG en 98/27/EG” (1999/C 169/15) Op 18 december 1998 heeft de Raad besloten, overeenkomstig artikel 100 A van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over het voornoemde voorstel. De Afdeling „Interne markt, productie en consumptie”, die met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden werd belast, heeft op 15 april 1999 haar advies opgesteld. Rapporteur was de heer Ataı´de Ferreira. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 363e zitting (vergadering van 29 april 1999) het volgende advies uitgebracht, dat met 78 stemmen vo´ o´ r en 47 stemmen tegen, bij 9 onthoudingen, is goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. De Commissie vond het al lang noodzakelijk om de verkoop op afstand van financiële diensten op communautair niveau te regelen. Zowel de Europese Commissie als het Europees Parlement en het Economisch en Sociaal Comité hebben dit onderwerp bij tal van gelegenheden ter sprake gebracht, maar wegens omstandigheden werd de verkoop op afstand van financiële diensten buiten beschouwing gelaten in Richtlijn 97/7/EG van 20 mei 1997 betreffende de verkoop op afstand in het algemeen (1). 1. 2. Het Comité heeft in feite altijd voor communautaire regelgeving op dit gebied gepleit en was in zekere zin één van de eersten om een voorstel in die richting te doen. 1. 2. 1. In zijn advies over de voltooiing van de interne markt en consumentenbescherming (2) van 26 september 1991 vestigde het Comité al de aandacht op de „moeilijkheden die consumenten ondervinden bij banktransacties naar een ander EG-land” (3). En in het vervolg op dit advies (4) stelde het Comité 1. 2. 2. vast dat op dit terrein „beslist gemeenschappelijke voorschrif- ten ter bescherming van de consument” moesten worden uitgevaardigd en constateerde het „met genoegen” dat „de Commissie hem onlangs een richtlijnvoorstel over op afstand gesloten overeenkomsten voor advies” had voorgelegd. (1) Het besluit om de verkoop op afstand van financiële diensten niet onder deze richtlijn te doen vallen werd genomen door de Raad van ministers voor consumentenzaken van 17 mei 1995. (2) PB C 339 van 31. 12. 1991, blz. 6. (3) In de belangrijke studie van de hand van E. Balate, P. Dejemeppe en M. Goyens, die aan het advies is gehecht, werd reeds de aandacht gevestigd op het ontbreken van dwingende regelgeving voor financiële dienstverlening, met name voor transacties in een ander EG-land; daarom werd het voorstel voor een richtlijn betreffende op afstand gesloten contracten, waaronder ook finan- ciële diensten werden begrepen, toegejuicht als „een belangrijke stap voorwaarts”. (4) PB C 19 van 25. 1. 1993. 1. 2. 3. Later, in zijn advies over het Groenboek van de Commissie met betrekking tot financiële diensten (5), onder- streepte het Comité dat „met name voor op afstand verkochte financiële diensten een regeling dient te worden getroffen die gelijkwaardig is aan die van de horizontale richtlijn betreffende afstandverkoop”, maar op de specifieke kenmerken van de financiële diensten is afgestemd. Voorts moet „de verkoop van financiële diensten via de televisie aan stringente regels worden onderworpen, vooral als dergelijke transacties het werk zijn van niet-erkende tussenpersonen”. 1. 3. Er zijn tal van redenen om zo snel mogelijk werk te maken van communautaire regelgeving op dit vlak: de op handen zijnde invoering van de euro als gemeenschappelijke Europese munt, de razendsnelle ontwikkeling van alle technie- ken en instrumenten van de informatiemaatschappij, en de globalisering van de economie, die de grenzen tussen landen, binnen en zelfs buiten de Europese Unie, steeds meer doet vervagen. 1. 4. Al deze factoren verklaren waarom er steeds vaker een beroep wordt — en moet worden — gedaan op vormen van verkoop op afstand, waarbij de partijen van een grensover- schrijdende transactie, zelfs in het geval van consumenten- zaken, elkaar niet ontmoeten. De wereld van de financiële dienstverlening, die aan de basis ligt van dit soort transacties en waarlangs deze noodzakelijkerwijs verlopen, is nu al — en dat zal in de toekomst om de eerder vermelde redenen nog meer het geval zijn — een terrein waarop vraag en aanbod elkaar treffen, onderhandelingen worden gevoerd en overeen- komsten worden gesloten zonder dat er op enig moment sprake is van de gelijktijdige fysieke aanwezigheid van de partijen en, steeds vaker, zelfs zonder materiële ondersteuning van de transacties. Het voorstel beoogt de algehele harmonisering van de 1. 5. verkoop van financiële diensten aan de consument. (5) PB C 56 van 24. 2. 1997. C 169/44 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 6. 1999 1. 6. Het specifieke en immateriële karakter van financiële diensten, hun uitgesproken complexiteit en hun belang voor de consument rechtvaardigen niet alleen bijzondere bepalingen — die dus geen kopie van de algemene regels voor verkoop op afstand zijn — maar ook een hoge mate van consumenten- bescherming op de betrokken terreinen. Gezien het specifieke karakter van financiële diensten 1. 7. enerzijds en de bijzondere kenmerken van de procedures bij de verkoop op afstand anderzijds, worden in het voorstel een aantal doelstellingen geformuleerd die gerealiseerd moeten worden en als volgt kunnen worden samengevat: g) de lidstaten moeten passende en doeltreffende klacht- en verhaalprocedures opstellen met het oog op de beslechting van geschillen tussen leveranciers en consumenten, met name in het kader van Richtlijn 98/27/EG van 19 mei 1998 (doen staken van inbreuken); h) de bewijslast met betrekking tot de naleving van verplich- tingen inzake de voorlichting, vrije keuze en instemming van de consument bij de sluiting en uitvoering van de overeenkomst rust op de leverancier. 1. 7. 1. De consument moet de mogelijkheid hebben: 2. Algemene opmerkingen a) de overeenkomst te bestuderen alvorens ermee in te stemmen; b) de aanbiedingen te vergelijken alvorens zijn keuze te maken; c) de overeenkomst te herroepen wanneer hij die gesloten heeft zonder kennis te hebben kunnen nemen van de voorwaarden of wanneer de leverancier hem niet voldoen- de bedenktijd heeft gegeven. 1. 7. 2. hebben: De leverancier van diensten moet de mogelijkheid a) zijn financiële producten en/of diensten onbelemmerd door middel van een afstandsverkoopmethode te koop aan te bieden; b) ten volle te profiteren van de openstelling van de grenzen in de interne markt en met name van de nieuwe mogelijk- heden die de elektronische handel biedt; c) op afstand overeenkomsten met consumenten te sluiten. Om deze doelstellingen te verwezenlijken voorziet het 1. 8. voorstel in de volgende richtsnoeren: a) de consument moet kennis kunnen nemen van de voor- waarden van zijn overeenkomst alvorens die te onderte- kenen; b) er moet een bedenktijd gelden om de consument in de gelegenheid te stellen de overeenkomst te bestuderen en te overdenken, en de aanbieding met andere te vergelijken; c) indien niet aan de bovenstaande voorwaarden wordt voldaan, beschikt de consument over een herroepingsrecht waarop hij gedurende een redelijke termijn een beroep kan doen; d) consumenten hebben het recht duidelijk geïnformeerd te worden over de bovenvermelde rechten; e) ongevraagde mededelingen en het leveren van financiële diensten waar de consument niet vooraf uitdrukkelijk om heeft verzocht zijn verboden; f) al deze rechten zijn opeisbaar, en handelspraktijken die tegen de voorschriften indruisen, moeten streng worden bestraft; Het Comité is van mening dat maatregelen ter har- 2. 1. monisering van de verkoop op afstand van financiële diensten dringend geboden zijn en is ingenomen met het voorstel van de Commissie voor een richtlijn op dit gebied (COM(1998) 468 def. van 14. 10. 1998). Het is echter jammer dat het voorstel zo laat komt. 2. 2. Hoewel het Comité zich bewust is van het feit dat de omzetting van de richtlijn in nationale wetgeving enige problemen kan veroorzaken voor de organisatie en werking van de betrokken financiële instellingen, verwacht het dat de introductie van de gemeenschappelijke munt op 1 januari 1999 de uitvoering van de noodzakelijke aanpassingsmaatre- gelen een stuk vlotter zal doen verlopen. Het Comité pleit er dan ook voor de termijn van drie jaar voor de tenuitvoerlegging van de richtlijn (30 juni 2002 volgens artikel 17, lid 1) met één jaar te vervroegen tot 30 juni 2001. 2. 3. Het Comité vindt het een goede zaak dat het onderhavi- ge voorstel voor een richtlijn niet alleen van toepassing is op de verkoop op afstand van de in de richtlijn omschreven financiële diensten — waarbij andere aspecten, zoals met name de inhoud van deze diensten, uitdrukkelijk buiten beschouwing worden gelaten omdat die onder de bestaande Gemeenschaps- wetgeving blijven vallen — maar ook op transacties waarbij de tegenpartij van de leverancier „iedere (. ) natuurlijke persoon die bij overeenkomsten in de zin van deze richtlijn handelt voor doeleinden die buiten zijn bedrijfs- of beroepsactiviteit vallen” is [art. 2, sub d)]. 2. 3. 1. Het Comité is echter van oordeel dat de Commissie het met dit richtlijnvoorstel beoogde doel alleen zal bereiken indien het toepassingsgebied beperkt blijft tot situaties waarin bij de verkoop van financiële diensten uitsluitend gebruik wordt gemaakt van technieken voor communicatie op afstand. Dit moet duidelijk blijken uit de definitie van „overeenkomst op afstand” [art. 2, sub a)]. 2. 3. 2. Onderhavige en andere richtlijnen met betrekking tot consumentenbescherming mogen elkaar niet overlappen en moeten op elkaar worden afgestemd. 2. 4. In het voorstel voor een richtlijn wordt als rechtsgrond- slag, behalve de artikelen 57, lid 2, en 66, alleen artikel 100 A betreffende de totstandbrenging van de interne markt ge- noemd. 16. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 169/45 Ondanks het feit dat de genoemde artikelen voorafgegaan worden door het woord „inzonderheid” en dat in de eerste overweging aan artikel 129 A van het Verdrag wordt gere- fereerd, is het Comité van mening dat meteen in de eerste alinea van de preambule uitdrukkelijk naar artikel 129, lid 3, sub b) van het Verdrag van Amsterdam, moet worden verwezen. 2. 5. Volgens het Comité zou de Commissie trouwens een belangrijke conclusie uit deze verwijzing moeten trekken, nl. dat er — zoals in Richtlijn 97/7/EG — een „minimumclausule” moet worden ingelast waarin het bepaalde in artikel 129 A lid 5 van het Verdrag wordt verwoord en uit hoofde waarvan de lidstaten maatregelen voor een hogere graad van bescherming mogen treffen, mits deze verenigbaar zijn met de communau- taire regelgeving ter zake en onverminderd het feit dat deze richtlijn de consumentenbescherming naar een hoger niveau tilt. 2. 6. Het Comité stemt ermee in dat het toepassingsgebied van de richtlijn wordt beperkt tot financiële diensten „in het kader van een door de leverancier georganiseerd systeem voor verkoop of dienstverlening op afstand” [art. 2, sub a)]. Daarmee worden eenmalige of toevallige transacties van diegenen die niet over een dergelijk systeem beschikken uitgesloten. Het Comité vindt echter dat hier, ter wille van de rechtszeker- heid, niet alleen nauwkeurig moet worden omschreven wat in het kader van deze richtlijn moet worden verstaan onder „georganiseerd systeem”, maar ook moet worden aangegeven wanneer transacties niet meer als „eenmalig” of „toevallig” kunnen worden bestempeld en de leverancier kan worden verplicht een „georganiseerd systeem” voor de verkoop of levering van diensten op afstand op te zetten. 2. 7. Voorts constateert het Comité dat het voorstel voor een richtlijn niet definieert wat onder „op een oneerlijke manier ertoe zijn aangezet” moet worden verstaan (art. 4, lid 2). Aangezien het om een onrechtmatige praktijk gaat, is het logisch dat de omschrijving daarvan bij wet is vastgelegd; met name in het geval van een richtlijn die naar totale harmonise- ring streeft is het immers onvoorstelbaar dat op zo’n belangrijk onderdeel als dit, dat verstrekkende gevolgen heeft op het gebied van het herroepingsrecht en het ontvangen van een schadevergoeding, de communautaire wetgeving geen nauw- keurige omschrijving geeft van wat precies onder „iemand op oneerlijke wijze aanzetten tot het sluiten van een overeen- komst” wordt verstaan. 2. 7. 1. Het Comité pleit er dan ook vurig voor om, niet alleen om redenen van rechtsgeldigheid maar ook ter wille van de rechtsgelijkheid en -zekerheid, de invulling van het begrip „iemand op oneerlijke wijze aanzetten tot het sluiten van een overeenkomst” niet over te laten aan de lidstaten zelf, maar in de richtlijn nauwkeurig te definiëren wat hieronder wordt verstaan. 2. 7. 2. Ook vindt het Comité dat moet worden overwogen het veelvuldig door elkaar halen van publicitaire en propagan- distische aspecten enerzijds en contractuele bepalingen ander- zijds, die strikt moeten worden gescheiden, ook onder dit begrip te doen vallen. 2. 8. Het Comité is voorts van mening dat het begrip „duurzame drager” nader moet worden gepreciseerd en dat de definitie ervan meer technische uitleg moet bevatten en dieper op de materie moet ingaan. Daarvoor kan te rade worden gegaan bij vorige adviezen van het ESC, zoals het advies over elektronische handtekeningen (1), het advies over het veilige gebruik van Internet (2) of het (ontwerp-)advies inzake bepaalde juridische aspecten van de elektronische handel op de interne markt (3). 2. 9. Wat het herroepingsrecht betreft, geeft het voorstel voor een richtlijn niet duidelijk aan of de mededeling van de consument aan de leverancier wordt geacht te zijn uitgebracht op het moment van ontvangst door de leverancier en, zo ja, of de leverancier de mededeling moet hebben ontvangen vo´ o´ rdat de voor het herroepingsrecht geldende termijn afloopt of dat het volstaat dat de mededeling binnen die termijn moet zijn uitgebracht, ook al wordt deze pas later ontvangen (art. 4, leden 1, 2 en 3). Aangezien er soms interpretatieverschillen bestaan tussen de lidstaten ten aanzien van gelijke gevallen (er zijn zelfs gevallen bekend van verschillende gerechtelijke uitspraken), vindt het Comité dat expliciet moet worden aangegeven hoe moet worden medegedeeld dat gebruik wordt gemaakt van het herroepingsrecht, zodat eventuele interpretatieverschillen in de kiem worden gesmoord. 2. 10. Ten aanzien van de aard en de lengte van de termijnen die in de diverse bepalingen van het voorstel worden vastgesteld, is het Comité van mening dat de termijn voor de uitoefening van het herroepingsrecht (14 of 30 dagen, cfr. art. 4, lid 1 en 2) geen vaststaand gegeven is, maar een minimumnorm moet zijn die door de lidstaten kan worden verlengd, mocht zulks noodzakelijk zijn ter bescherming van de consument. 2. 11. Het Comité vindt overigens dat de termijn in het voorstel nader moet worden gespecificeerd in de zin dat moet worden aangegeven of het om kalenderdagen of werkdagen — dus geen zon- en feestdagen — gaat, en hoe wordt geteld indien de laatste dag van de termijn op een zon- of feestdag valt. Het Comité is voorts van oordeel dat de uitdrukkingen 2. 12. „zo spoedig mogelijk” of „zo snel mogelijk” die in de verschil- lende bepalingen worden gebruikt (art. 5, lid 1 en 3; art. 8, lid 1; art. 11, lid 2, tweede alinea), steeds nader moeten worden gespecificeerd in de zin dat er een maximumtermijn wordt vermeld (b. v. „doch binnen 48 uur” of „na uiterlijk 5 dagen”) om misverstanden en onzekerheid te vermijden. (1) PB C 40 van 15. 2. 1999. (2) PB C 214 van 10. 7. 1998. (3) CES 457 van 29. 4. 1999. C 169/46 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 6. 1999 2. 13. Het is echter van wezenlijk belang dat de consument vertrouwen en toegang tot informatie heeft, en tevens beschikt over eenvoudige, goedkope en buitengerechtelijke verhaal- mogelijkheden in geval van een geschil met een dienstverlener uit een andere lidstaat. 2. 13. 1. Daarom dienen Commissie en lidstaten snel te zorgen voor grensoverschrijdende beslechtingsmogelijkheden voor de consument, bijvoorbeeld via een netwerk van organi- saties voor consumentenbescherming of ombudslieden, die als bemiddelaar of arbiter kunnen optreden. 3. Bijzondere opmerkingen Artikel 1, 3. 1. lid 1: Aangezien het „nader tot elkaar brengen” van wetgeving en het „harmoniseren” van wetgeving niet hetzelfde is, stelt het Comité voor in dit artikel te spreken van „de wettelijke bepalingen te harmoniseren”, daar de Commissie een „totale harmonisatie” in gedachten heeft (1). 3. 2. Artikel 1, lid 2: Aangezien het moeilijk is onderscheid te maken tussen „één overeenkomst” of „opeenvolgende over- eenkomsten”, is het Comité van mening dat in de richtlijn beter kan worden gesproken van „iedere aparte, nieuwe overeenkomst”. Artikel 2, sub a): In de definitie van „overeenkomsten 3. 3. op afstand” dient vo´ o´ r „gebruik gemaakt wordt” het woord „uitsluitend” te worden toegevoegd. Artikel 3: De formulering van dit artikel dient te 3. 4. worden aangepast. 3. 4. 1. luidt als volgt: Aan lid 1 moet een alinea worden toegevoegd, die „Voordat de consument heeft ingestemd met de overeen- komst mag deze door de leverancier tot geen enkele betaling, in welke vorm dan ook, worden verplicht. ” 3. 4. 2. In lid 3 moeten de woorden „met uitdrukkelijke instemming van de consument” worden geschrapt (noot van de vertaler: overige wijzigingen niet van toepassing op de Nederlandse tekst). 3. 5. Artikel 4: Dit artikel moet als volgt worden gewijzigd: 3. 5. 1. „dient te verstrekken”. Lid 1, eerste alinea: „verstrekt” te vervangen door (1) In de toelichting wordt over „harmoniseren” gesproken, terwijl in artikel 1 de term „nader tot elkaar brengen” wordt gebruikt. Dit zijn echter verschillende begrippen, zoals blijkt uit: Filali Osman, „Codification, Unification, Harmonisation du Droit en Europe” en Antoine Jeammaud, „Unification, Uniformisation, Harmonisation: de quoi s’agit-il?” in „Vers un Code Européen de la Consom- mation”, blz. 11 en 35 (Bruylant, 1998). 3. 5. 2. Niet van toepassing op de Nederlandse tekst. Lid 1, sub a) is niet van toepassing op de Nederlandse tekst; Bij lid 1, sub b) moet ook worden gedacht aan de levensver- zekeringen met onmiddellijke ingang, omdat het herroepings- recht in dit geval wederrechtelijk zou zijn. 3. 5. 3. Het Comité is van mening dat in de preambule van de richtlijn expliciet moet worden verwezen naar „vermogens- beheer en beleggingsadvies met betrekking tot de onder 5 en 7 van de bijlage vermelde financiële diensten”, zonder dat deze echter worden toegevoegd aan de lijst van uitzonderingen op het herroepingsrecht. Hoewel overeenkomsten inzake het persoonlijk beheer van financiële producten volgens de al- gemene bepalingen steeds kunnen worden herroepen, is het herroepingsrecht niet van toepassing op overeenkomsten die betrekking hebben op de onder de punten 5 en 7 van de bijlage genoemde financiële producten. 3. 6. Artikel 3, lid 3 en artikel 4, lid 1, vierde alinea: het Comité is van mening dat de verwijzing naar de punten 5 en 7 van de bijlage limitatief kan zijn indien een en ander algemener wordt geformuleerd, nl. „alle financiële diensten als genoemd in de punten 5 en 7 van de bijlage waarop het recht van bedenktijd of van herroeping om praktische redenen niet van toepassing kan zijn”. Artikel 7: Evenals in zijn vorige advies (2) is het Comité 3. 7. van mening dat het de lidstaten vrijstaat om in voorkomend geval voor te schrijven dat de mededeling schriftelijk ge- schiedt (3), aangezien de zogeheten „duurzame drager” onvol- doende garanties biedt wat betreft betrouwbaarheid en veilig- heid. 3. 7. 1. Indien het niet mogelijk is tot een sluitende en allesomvattende definitie van „duurzame drager” te komen, moet volgens het Comité verplicht worden gesteld dat de mededeling die op een duurzame drager, doch zonder ontvan- gstbevestiging, is overgebracht, binnen een redelijke termijn (8 dagen) schriftelijk wordt bevestigd, met dien verstande dat de mededeling wordt geacht te zijn ontvangen op het moment van verzending per duurzame drager, tenzij de consument kan bewijzen dat hij deze niet heeft ontvangen. In het laatste geval wordt de mededeling pas geacht te zijn ontvangen op het moment van ontvangst van de schriftelijke mededeling. Artikel 9: Wijziging niet van toepassing op de Neder- 3. 8. landse tekst. 3. 8. 1. Nederlandse tekst. Artikel 9 lid 1: Wijziging niet van toepassing op de (2) PB C 40 van 15. 2. 1999. (3) De verschillende taalversies van het voorstel lopen op dit punt uiteen. 16. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 169/47 3. 9. Artikel 10: Het Comité is van mening dat het niet aan de lidstaten moet worden overgelaten voor een van de systemen in lid 2 van artikel 10 te kiezen. Het Comité is voorts van oordeel dat duidelijk en onomwonden moet worden gekozen voor de optie in lid 2, sub a) van dit artikel, d. w. z. dat mededelingen niet zijn toegestaan behalve met toestemming van de betrokken consumenten. 3. 10. Artikel 11, lid 2: De passage over de sancties in geval van inbreuken op de bepalingen van de artikelen 6 en 10 moet in een apart artikel worden opgenomen. 3. 12. Artikel 12: het Comité is van mening dat de Commis- sie, onverminderd het bepaalde in de Akkoorden van Brussel en Lugano, de mogelijkheid in overweging zou moeten nemen om een bepaling over de bevoegdheid van de rechterlijke instanties op te nemen, zodat in het geval van een grensover- schrijdend conflict de consument de keuze heeft of hij de zaak aan een rechterlijke instantie in zijn eigen land voorlegt of aan een instantie in het land van de tegenpartij; gerechtelijke acties tegen de consument, daarentegen, moeten in het land van herkomst van de consument worden ondernomen. 3. 13. Het Comité is, ten slotte, van mening dat de richtlijn een bepaling moet bevatten waarin wordt gesteld dat de toepassing van deze richtlijn aan een periodieke evaluatie moet worden onderworpen, zoals die in tal van communautaire richtlijnen is opgenomen (1). Artikel 11, lid 3: het begrip „nauwe band” moet in 3. 11. artikel 2 nader worden toegelicht volgens het voorbeeld van de desbetreffende uitdrukking „nauwere betrekking” in het Akkoord van Rome. Het zal de wetgever niet zijn ontgaan dat een uniforme terminologie voordelen biedt: er is al te veel begripsverwarring in andere teksten, bijvoorbeeld artikel 6 van Richtlijn 93/13/EEG van 5 april (oneerlijke bedingen). (1) Zoals bijvoorbeeld in artikel 26 van Richtlijn 89/552/EEG van 3 oktober 1989: „Uiterlijk aan het einde van het vijfde jaar na de datum van vaststelling van de onderhavige richtlijn, en vervolgens om de twee jaar, dient de Commissie bij het Europese Parlement, de Raad en het Economisch en Sociaal Comité een verslag in over de wijze waarop deze richtlijn ten uitvoer wordt gelegd en doet zij zo nodig bijkomende voorstellen om de richtlijn aan te passen aan de ontwikkelingen op omroepgebied. ” Brussel, 29 april 1999. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI C 169/48 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 6. 1999 BIJLAGE bij het advies van het Economisch en Sociaal Comité Tijdens de stemming over de wijzigingsvoorstellen werden de volgende passages uit het advies van de Afdeling door de Voltallige Vergadering geschrapt, maar minstens een kwart van de leden stemde vo´ o´ r het behoud van de tekst in kwestie: Paragraaf 2. 2 „Het Comité verzoekt de aanbieders van financiële diensten dan ook de bepalingen van de richtlijn, die uiterlijk 30 juni 2002 van kracht worden, vrijwillig en zo snel mogelijk in acht te nemen. ” Uitslag van de stemming Vo´ o´ r: 74, tegen: 43, onthoudingen: 8. Paragraaf 2. 8 „Gezien de voorgeschreven uitvoerige voorinformatie en ruime bedenktijd, alsook de hoge herfinancieringskosten van de aanbieder acht het Comité de voorgestelde termijnen voor uitoefening van het herroepingsrecht lang genoeg en vindt het dat deze in alle lidstaten moeten worden ingevoerd. ” Uitslag van de stemming Vo´ o´ r: 75, tegen: 48, onthoudingen: 5. Paragraaf 2. 11 „De interne markt vereist dat dienstverleners kunnen opereren op basis van het oorsprongsbeginsel (controle in het land van vestiging) en niet worden geconfronteerd met vijftien verschillende nationale rechtstelsels. Het laatste werkt slechts marktfragmentatie, alsook hogere kosten en prijzen in de hand en beperkt de keuzevrijheid voor de consument. ” Uitslag van de stemming Vo´ o´ r: 71, tegen: 59, onthoudingen: 2


title: Dyrektywa Rady 1999/38/WE z dnia 29 kwietnia 1999 r. zmieniająca po raz drugi dyrektywę 90/394/EWG w sprawie ochrony pracowników przed zagrożeniem dotyczącym narażenia na działanie czynników rakotwórczych podczas pracy i rozszerzająca ją o mutageny

eurovoc_concepts:
carcinogenic substance
health risk
occupational disease
occupational health

formats: html pdf print

text: 350 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 05/t. 3 31999L0038 1. 6. 1999 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 138/66 DYREKTYWA RADY 1999/38/WE z dnia 29 kwietnia 1999 r. zmieniająca po raz drugi dyrektywę 90/394/EWG w sprawie ochrony pracowników przed zagrożeniem dotyczącym narażenia na działanie czynników rakotwórczych podczas pracy i rozszerzająca ją o mutageny RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europej- ską, w szczególności jego art. 118a, dyrektywę uwzględniając dnia Rady 28 czerwca 1990 r. w sprawie ochrony pracowników przed zagrożeniem dotyczącym narażenia na działanie czynników rako- twórczych podczas pracy (szósta dyrektywa szczegółowa w rozu- mieniu art. 16 ust. 1 dyrektywy 89/391/EWG) (1), 90/394/EWG z uwzględniając wniosek Komisji (2), przedłożony po konsultacji z Komitetem Doradczym ds. Bezpieczeństwa, Higieny i Ochrony Zdrowia w Miejscu Pracy, uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Społecznego (3), stanowiąc zgodnie z procedurą określoną w art. 189 lit. c) Trak- tatu (4), a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) Artykuł 118a Traktatu przewiduje, że Rada usta- nowi w drodze dyrektyw minimalne wymogi dotyczące wspierania działań w szczególności w środowisku pracy, celem zapewnienia lepszego poziomu ochrony bezpie- czeństwa i zdrowia pracowników. Zgodnie z postanowieniami tego artykułu dyrektywy te mają na celu uniknięcie nakładania administracyjnych, finansowych i prawnych ograniczeń w sposób, który mógłby wstrzymać tworzenie i rozwój małych i średnich przedsiębiorstw. (1) Dz. U. L 196 z 26. 7. 1990, str. 1. Dyrektywa ostatnio zmieniona dyrektywą 97/42/WE (Dz. U. L 179 z 8. 7. 1997, str. 4). (2) Dz. U. C 123 z 22. 4. 1998, str. 21. (3) Dz. U. C 284 z 14. 9. 1998, str. 111. (4) Opinia Parlamentu Europejskiego z dnia 22 października 1998 r. (Dz. U. C 341 z 9. 11. 1998, str. 134), wspólne stanowisko Rady z dnia 22 grudnia 1998 r. (Dz. U. C 55 z 25. 2. 1999, str. 39) i decyzja Parlamentu Europejskiego z dnia 13 kwietnia 1999 r. (dotychczas nieopublikowana w Dzienniku Urzędowym). (3) (4) (5) (6) (7) (8) Zarodki mutagenów komórkowych są substancjami, które mogą powodować stałe zmiany w ilości lub budowie mate- riału genetycznego komórek skutkujące zmianami cech fenotypu takiej komórki, które mogą być przekazywane powstającym z nich komórkom pochodnym. Z uwagi na mechanizm działania zarodków mutagenów komórkowych możliwe jest wywoływanie przez nie skut- ków rakotwórczych. Monomer chlorku winylu jest klasyfikowany jako czynnik rakotwórczy kategorii 1 zgodnie z dyrektywą Rady 67/548/EWG z dnia 27 czerwca 1967 r. w sprawie zbli- żenia przepisów ustawowych, wykonawczych i adminis- tracyjnych odnoszących się do klasyfikacji, pakowa- nia i etykietowania substancji niebezpiecznych (5). Ze względu na spójność i jasność podstawowe przepisy dyrektywy Rady 78/610/EWG z dnia 29 czerwca 1978 r. w sprawie zbliżania przepisów ustawowych, wykonaw- czych i administracyjnych Państw Członkowskich dotyczą- cych ochrony zdrowia pracowników narażonych na dzia- łanie monomeru chlorku winylu (6) należy włączyć do niniejszej dyrektywy, bez obniżania poziomu ochrony zdrowia i bezpieczeństwa pracowników. Dyrektywa 78/610/EWG może zostać uchylona po wyko- naniu niniejszej dyrektywy. Rakotwórcze działanie pyłów dębowych i bukowych zostało potwierdzone w badaniach epidemiologicznych pracowników narażonych na ich działanie; jest wysoce prawdopodobne że inne rodzaje pyłów z twardego drewna mogą również powodować raka u człowieka; dlatego też dani pracownicy narażeni są na poważne potencjalne ryzyko rozwoju raka. (5) Dz. U. L 196 z 16. 8. 1967, str. 1. Dyrektywa ostatnio zmieniona dyrektywą 97/69/WE (Dz. U. L 343 z 13. 12. 1997, str. 19). (6) Dz. U. L 197 z 22. 7. 1978, str. 12. 05/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 351 (9) W ochronie zdrowia pracowników należy stosować zasadę ostrożności; dyrektywy też 90/394/EWG powinno być rozszerzone tak, aby obejmo- wała ona wszystkie rodzaje pyłów z twardego drewna. stosowanie dlatego (10) Pożądane są dalsze badania dotyczące rakotwórczości pyłów innych rodzajów drewna; Komisja ma przedłożyć wnioski w celu ochrony zdrowia pracowników w przy- padku identyfikacji ryzyka. (16) Zmiany zawarte w niniejszej dyrektywie stanowią prak- tyczny aspekt realizacji społecznego wymiaru rynku wewnętrznego. (17) Zgodnie z decyzją 74/325/EWG (1) Komisja konsultuje się z Bezpieczeństwa, Higieny i Ochrony Zdrowia w Miejscu Pracy celem opra- cowania wniosków w tej dziedzinie, Komitetem Doradczym ds. (11) Art. 16 dyrektywy 90/394/EWG ustanawia przepisy w celu ustanowienia wartości dopuszczalnych w odniesieniu do wszystkich czynników rakotwórczych, dla których jest to możliwe na podstawie dostępnych informacji, włącza- jąc w to dane naukowe i techniczne. PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DYREKTYWĘ: Artykuł 1 (12) Właściwe jest ustalenie takich wartości dopuszczalnych dla pyłów twardego drewna; obecne wartości dopuszczalne dla monomeru chlorku winylu należy obniżyć tak, aby odzwierciedlały najlepsze minimalne normy praktyki technologicznej odzwierciedlające wykonalne czynniki, zachowując jednocześnie cel, jakim jest zapewnienie zdro- wia pracowników podczas pracy. W dyrektywie 90/394/EWG wprowadza się następujące zmiany: 1) artykuł 1 ust. 4 otrzymuje brzmienie: „4. W odniesieniu do azbestu, który jest przedmiotem dyrek- tywy 83/477/EWG (*) przepisy niniejszej dyrektywy stosuje się, jeżeli są one bardziej korzystne dla zdrowia i bezpieczeń- stwa w miejscu pracy. (*) Dz. U. L 263 z 24. 9. 1983, str. 25. Dyrektywa ostatnio zmieniona dyrektywą 98/24/WE (Dz. U. L 131 z 5. 5. 1998, str. 11). ”; (13) Pracownicy muszą być skutecznie chronieni przed ryzy- kiem rozwoju raka w wyniku narażenia na działanie pyłów twardego drewna w pracy; celem niniejszej dyrektywy nie jest ograniczenie stosowania drewna ani poprzez zastąpie- nie go innymi materiałami, ani poprzez zastąpienie pew- nych rodzajów drewna innymi jego rodzajami. 2) w art. 2 po lit. a) dodaje się: „aa) »mutagen« oznacza: (14) Dostosowanie się do minimalnych wymogów ochrony zdrowia i bezpieczeństwa pracowników przed szczegól- nym ryzykiem związanym z czynnikami rakotwórczymi ma na celu nie tylko zapewnienie ochrony zdrowia i bez- pieczeństwa poszczególnych pracowników, ale również zapewnienie poziomu minimalnej ochrony dla wszystkich pracowników we Wspólnocie. (15) Jednolity poziom ochrony pracowników przed ryzykiem związanym z czynnikami rakotwórczymi musi zostać ustalony dla całej Wspólnoty; taki poziom ochrony musi być ustalony w ramach zasad ogólnych celem umożliwie- nia Państwom Członkowskim zgodnego stosowania mini- malnych wymogów. i) substancję, która spełnia kryteria klasyfikacji jako mutagen kategorii 1 lub 2, zgodnie z załącznikiem VI do dyrektywy 67/548/EWG; ii) preparat składający się z jednej lub więcej substancji określonych w ppkt i), w przypadku gdy stężenie jed- nej lub większej ilości poszczególnych substancji speł- nia wymogi dopuszczalnych stężeń pozwalających na zaklasyfikowanie preparatu jako mutagenu kategorii 1 lub 2, ustalone w: — załączniku i do dyrektywy 67/548/EWG, lub — załączniku i do dyrektywy 88/379/EWG, w przy- padku gdy substancja lub substancje nie zostały wymienione w załączniku i do dyrektywy 67/548/EWG lub zostały wymienione w niej bez określenia dopuszczalnych stężeń;”; (1) Dz. U. L 185 z 9. 7. 1974, str. 15. Decyzja ostatnio zmieniona Aktem Przystąpienia z 1994 r. 352 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 05/t. 3 3) w art. 1 ust. 1, art. 3 ust. 1 i 2 tiret pierwsze i drugie, ust. 4, art. 5 ust. 5 lit. c), d), e) i j), art. 6 lit. a) i b), art. 10 ust. 1 sformułowania wstępne i lit. a), art. 11 ust. 2, art. 14 ust. 3, art. 16 ust. 1, art. 17 ust. 2 wyrazy „czynniki rakotwórcze” zastępuje się wyrazami „czynniki rakotwórcze lub mutageny”; 4) w art. 2 lit. b), art. 4 ust. 1, art. 5 ust. 2 i 5 rubryka i lit. a) wyraz „czynnik rakotwórczy” zastępuje się wyrazami „czyn- nik rakotwórczy lub mutagenny”; 5) w załączniku i dodaje się następujące sekcje: „5. Prace związane z narażeniem na działanie pyłów twar- dego drewna (1) (1) Wykaz niektórych gatunków twardego drewna można znaleźć w tomie 62 monografii w sprawie oceny zagrożeń rakotwórczych dla człowieka »Pył drzewny i formalde- hyd«, opublikowanej przez Międzynarodową Agencję Badań nad Rakiem, Lyon 1995 r. ;”; 6) w załączniku III część A otrzymuje brzmienie: „A. WARTOŚCI DOPUSZCZALNE NARAŻENIA ZAWODOWEGO Nazwa czynnika EINECS (1) CAS (2) Wartości dopuszczalne mg/m3 (3) ppm (4) Notacja Środki przejściowe Benzen 200–753–7 71–43–2 3,25 (5) 1 (5) Skóra (6) Wartość dopuszczalna: 3 ppm (= 9,75 mg/m3) do trzech lat po dacie w art. 2 ust. 1 dyrektywy 97/42/WE (*) Monomer chlorku winylu Pyły twardego drewna 200-831 75–01–4 7,77 (5) 3 (5) – – 5,0 (5) (7) — – – – – (1) EINECS: Europejski Wykaz Istniejących Komercyjnych Substancji Chemicznych. (2) CAS: Chemical Abstract Service Registry Number (oznaczenie numeryczne substancji pozwalające jednoznacznie zidentyfikować substancję chemiczną). (3) mg/m3 = miligram na metr sześcienny powietrza przy 20 °C i 101,3 kPa (760 mm słupa rtęci). (4) ppm = część na milion objętości w powietrzu (ml/m3). (5) Mierzone lub obliczane w stosunku do okresu ośmiogodzinnego okresu referencyjnego. (6) Możliwy znaczny udział całkowitego obciążenia ciała drogą narażenia skóry na działanie. (7) Frakcja wdychalna; jeśli pyły twardego drewna są zmieszane z innymi pyłami innych drzew, wartość dopuszczalną stosuje się do wszystkich pyłów drzewnych występujących w mieszaninie. (*) Dz. U. L 179 z 8. 7. 1997, str. 4. ” Artykuł 2 Artykuł 4 Dyrektywa 78/610/EWG traci moc z dniem 29 kwietnia 2003 r. 1. Państwa Członkowskie wprowadzają w życie przepisy ustawo- we, wykonawcze i administracyjne niezbędne do zapewnienia zgodności z niniejszą dyrektywą nie później niż dnia 29 kwiet- nia 2003 r. Niezwłocznie informują o tym Komisję. Artykuł 3 Na podstawie ostatnich dostępnych danych naukowych Komisja może w ciągu dwóch lat następujących po dacie przyjęcia niniejszej dyrektywy przedłożyć Radzie wniosek w sprawie przyjęcia dla monomeru chlorku winylu i pyłów twardego drewna, zgodnie z art. 118a Traktatu. skorygowanych wartości dopuszczalnych Przepisy przyjęte przez Państwa Członkowskie zawierają odnie- sienie do niniejszej dyrektywy lub odniesienie takie towarzyszy ich urzędowej publikacji. Metody dokonywania takiego odniesie- nia określane są przez Państwa Członkowskie. 05/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 353 2. Państwa Członkowskie przekazują Komisji teksty przepisów prawa krajowego, które przyjmują w zakresie objętym niniejszą dyrektywą na podstawie niniejszej dyrektywy. Artykuł 6 Niniejsza dyrektywa skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 5 Niniejsza opublikowania w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. dyrektywa wchodzi w życie dniem jej z Sporządzono w Luksemburgu, dnia 29 kwietnia 1999 r. W imieniu Rady W. MÜLLER Przewodniczący


title: A Tanács 1999/37/EK irányelve (1999. április 29.) a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
motor vehicle
technical standard
vehicle documents
vehicle registration

text: 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 351 31999L0037 1999. 6. 1. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 138/57 A TANÁCS 1999/37/EK IRÁNYELVE (1999. április 29. ) a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 75. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, létrehozó szerződésre és tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189c. cikkében megállapított eljárásnak meg- felelően (3), (1) (2) (3) mivel a Közösség meghatározott számú intézkedést fogadott el, amelyek célja egy olyan határok nélküli tér- séget jelentő belső piac létrehozása, amelyen belül az áruk, személyek, szolgáltatások és tőke szabad mozgása a Szerződés rendelkezéseinek megfelelően biztosított; mivel mindegyik tagállam megkívánja egy másik tagál- lamban nyilvántartásba vett jármű vezetőjétől, hogy bir- tokában legyen az adott járműnek megfelelő forgalmi engedély annak érdekében, hogy engedélyezzék számára a területükön lévő utak használatát; mivel a forgalmi engedély formájának és tartalmának összehangolása elősegíti annak érthetőségét, és ezzel elő- vett mozdítja járművek szabad mozgását a más tagállamok területén lévő utakon; tagállamban nyilvántartásba egy az szóló, 1991. július 29-i 91/439/EGK tanácsi irányelv (4) alapján kiállított vezetői engedély jogosultja csak olyan kategóriájú járművet vezet, amelyre engedélye van; mivel az ilyen ellenőrzés hozzájárul a közúti közlekedés biztonságához; mivel egy másik tagállamban már nyilvántartásba vett jármű nyilvántartásba vételének előfeltételeként mind- egyik tagállam megkövetel egy dokumentumot, amely igazolja e nyilvántartásba vételt és a jármű műszaki jellemzőit; mivel a forgalmi engedélyek összehangolása elősegíti a korábban már egy másik tagállamban nyilvántartásba vett járművek újbóli üzembeállítását, és hozzájárul a belső piac megfelelő működéséhez; mivel a tagállamok vagy egyetlen, vagy két különálló részből álló forgalmi engedélyt használnak, és mivel jelenleg helyes mindkét rendszer egyidejű fennállásának engedélyezése; továbbra is maradnak eltérések a tagállamok mivel között a forgalmi engedélyben szereplő adatok értelme- zését illetően; mivel a belső piac és a körébe tartozó sza- bad mozgás és ellenőrzés megfelelő működése érdeké- ben helyénvaló meghatározni, hogy az engedélyben megnevezett személyek milyen minőségben használhat- ják azt a járművet, amelyre az engedélyt kiállították; mivel ezeknek a sajátosan a csalás és a lopott járművek illegális kereskedelmének leküzdését célzó ellenőrzések- nek a megkönnyítése érdekében helyénvaló hatékony információcserén alapuló szoros együttműködést létesí- teni a tagállamok között; (5) (6) (7) (8) (9) (4) mivel a forgalmi engedély tartalmának lehetővé kell ten- nie annak ellenőrzését, hogy a vezetői engedélyekről (1) HL C 202. , 1997. 7. 2. , 13. o. és HL C 301. , 1998. 9. 30. , 8. o. (2) HL C 19. , 1998. 1. 21. , 17. o. (3) Az Európai Parlament 1998. május 28-i véleménye (HL C 195. , 1998. 6. 22. , 21. o. ), a Tanács 1998. november 3-i közös álláspontja (HL C 388. , 1998. 12. 14. , 12. o. ) és az Európai Parlament 1999. feb- ruár 25-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). (10) mivel helyénvaló egyszerűsített eljárást bevezetni az I. és II. mellékletben szereplő műszaki szempontok kiigazítá- sára, (4) HL L 237. , 1991. 8. 24. , 1. o. A legutóbb a 97/26/EK irányelvvel (HL L 150. , 1997. 6. 7. , 41. o. ) módosított irányelv. 352 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Ezt az irányelvet a tagállamok által a járművek nyilvántartásba vételének időpontjában kiállított okmányokra kell alkalmazni. Az irányelv nem sérti a tagállamoknak azt a jogát, hogy járművek ideiglenes nyilvántartásba vételéhez olyan okmányo- kat használjanak, amelyek nem minden szempontból felelnek meg az irányelv követelményeinek. 2. cikk Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: a) a „jármű” az a jármű, amelyet a tagállamok gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv (1) 2. cikke, és a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 1992. június 30-i 92/61/EGK tanácsi irányelv (2) 1. cikke meghatároz; b) a „nyilvántartásba vétel” egy járműnek a közúti közlekedés- ben való részvétel céljára történő forgalomba helyezésének hatósági engedélyezése, beleértve a jármű azonosítását és egy rendszám néven ismert sorszám kiadását; c) a „forgalmi engedély” az az okmány, amely bizonyítja, hogy a járművet egy tagállamban nyilvántartásba vették; d) a „forgalmi engedély jogosultja” az a személy, akinek a nevére egy járművet nyilvántartásba vesznek. 3. cikk A tagállamok felhatalmazhatják az általuk e célból kijelölt szer- veket, különösen a gyártókat a forgalmi engedély műszaki részeinek kitöltésére. 2. Ha új forgalmi engedélyt adnak ki egy olyan járműre, amelyet már ennek az irányelvnek a bevezetése előtt nyilvántar- tásba vettek, a tagállamok az ebben az irányelvben meghatáro- zott engedélymintát használják, és a benne szereplő részletek közül azokra szorítkozhatnak, amelyekre a megkívánt adatok rendelkezésre állnak. A forgalmi engedélyekben az I. és II. mellékletnek megfe- 3. lelően szereplő adatokat az ezekben a mellékletekben mega- dott, harmonizált közösségi kódokkal tüntetik fel. 4. cikk Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az egyik tagállam által kiállított forgalmi engedélyt a többi tagállam elismeri a nem- zetközi közlekedésben részt vevő jármű azonosításához vagy a járműnek egy másik tagállamban történő újbóli nyilvántartásba vételéhez. 5. cikk (1) A közúti közlekedésben részt vevő jármű azonosításának céljából a tagállamok megkövetelhetik, hogy a jármű vezetője magánál tartsa a forgalmi engedély I. részét. (2) Egy korábban már egy másik tagállamban nyilvántar- tásba vett jármű újbóli nyilvántartásba vételéhez a hatáskörrel rendelkező hatóság minden esetben megköveteli a korábbi for- galmi engedély I. részének benyújtását, valamint II. részének benyújtását, ha ilyet kiállítottak. Ezek a hatóságok bevonják a benyújtott korábbi forgalmi engedélynek ezt a részét (ezeket a részeit), és legalább hat hónapig megőrzik őket. Két hónapon belül tájékoztatják a forgalmi engedélyt kiállító tagállam hatósá- gait az engedély bevonásáról. Kívánságra a bevonástól számí- tott hat hónapon belül visszaküldik a bevont forgalmi enge- délyt ezeknek a hatóságoknak. (1) A tagállamok azokra a járművekre adnak ki forgalmi engedélyt, amelyek nyilvántartásba vétele a nemzeti jogszabá- lyok alapján kötelező. A forgalmi engedély vagy az I. melléklet- nek megfelelően egyetlen részből vagy az I. és II. mellékletnek megfelelően két részből áll. (1) HL L 42. , 1970. 2. 23. , 1. o. A legutóbb a Bizottság 98/14/EK irányel- vével (HL L 91. , 1998. 3. 25. , 1. o. ) módosított irányelv. (2) HL L 225. , 1992. 8. 10. , 72. o. A legutóbb az 1994. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv. Ha a forgalmi engedély I. és II. részből áll, és a II. rész hiányzik, annak a tagállamnak a hatáskörrel rendelkező hatósága ahol az új nyilvántartásba vételt kérelmezik, kivételes esetben úgy dönthet, hogy újra nyilvántartásba veszi a járművet, de csak azután, hogy írásban vagy elektronikus eszközök útján meg- erősítést kapott annak a tagállamnak a hatáskörrel rendelkező hatóságaitól, amelyben a járművet előzőleg nyilvántartásba vet- ték, arra vonatkozóan, hogy a kérelmezőnek joga van újra nyil- vántartásba vetetni a járművet egy másik tagállamban. 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 353 6. cikk Minden olyan módosítást, amely ahhoz szükséges, hogy ennek az irányelvnek a mellékleteit a műszaki fejlődéshez igazítsák, a 7. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően fogadnak el. 7. cikk (1) Ha az ebben a cikkben előírt eljárásra történik hivatko- zás, a Bizottság munkáját egy, a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1996. december 20-i 96/96/EK tanácsi irányelv (1) 8. cikkével létrehozott, a tagállamok képviselőiből álló bizottság, a továbbiakban a „bizottság” segíti, amelynek elnöke a Bizottság képviselője. (2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerző- dés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. (3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével. b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvání- tott véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedé- sekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz. Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javasla- tot a Bizottság fogadja el. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatko- zás módját a tagállamok határozzák meg. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti (2) joguknak azokat a legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság közli a tagállamokkal a nemzeti hatóságok által használt forgalmi engedélyek összes mintáját. 9. cikk A tagállamok segítik egymást ennek az irányelvnek a meg- valósításában. Két- és többoldalú szinten cserélhetik ki informá- cióikat különösen abból a célból, hogy még mielőtt a jármű bármilyen nyilvántartásba vétele megtörténne, szükség esetén tisztázzák a jármű jogi helyzetét abban a tagállamban, ahol azt előzőleg nyilvántartásba vették. Ez az ellenőrzés egy elektroni- kus hálózat használatával is történhet. 10. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 11. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 8. cikk Kelt Luxembourgban, 1999. április 29-én. (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rende- rendelkezéseket, amelyek szükségesek leti és közigazgatási ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2004. június 1-jéig megfelel- jenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. a Tanács részéről az elnök W. MÜLLER (1) HL L 46. , 1997. 2. 17. , 1. o. 354 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet I. MELLÉKLET A FORGALMI ENGEDÉLY I. RÉSZE (1) I. A forgalmi engedély külső méretei nem lehetnek nagyobbak egy A4 formátumnál (210 × 297 mm), vagy egy A4 formátumú dossziénál. II. A forgalmi engedély I. részéhez használt papírnak biztonságot kell nyújtania a hamisítás ellen az alábbi technikák közül legalább kettőnek az alkalmazása útján: – – – – grafika, vízjel, fluoreszcens szálak, vagy fluoreszcens nyomatok. III. A forgalmi engedély I. része több oldalból állhat. Az oldalak számát a tagállamok határozzák meg a tartalmazott információtól és annak elrendezésétől függően. IV. A forgalmi engedély I. részének első oldala az alábbiakat tartalmazza: – – – – – – a forgalmi engedély I. részét kiállító tagállam neve, a forgalmi engedély I. részét kiállító tagállam megkülönböztető jele, nevezetesen: B Belgium L Luxemburg DK Dánia D Németország GR Görögország E F Spanyolország Franciaország IRL Írország NL Hollandia A P Ausztria Portugália FIN Finnország S Svédország I Olaszország UK Egyesült Királyság a hatáskörrel rendelkező hatóság neve, az „A forgalmi engedély I. része” szavak, vagy ha az engedély csak egy részből áll, a „Forgalmi engedély” szavak nagy betűkkel nyomtatva a forgalmi engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein; ezek, megfelelő hely kihagyásával, kis betűkkel megjelenhetnek az Európai Közösség más nyelvein is, az „Európai Közösség” szavak a forgalmi engedély I. részét kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein, az okmány száma. V. A forgalmi engedély I. része az alábbi adatokat is tartalmazza, ezeket a megfelelő harmonizált közösségi kódok elő- zik meg: (A) rendszám (B) a jármű első nyilvántartásba vételének időpontja (1) A csupán egy részből álló forgalmi engedély csak a „Forgalmi engedély” feliratot viseli, és szövege nem utal az „I. rész”-re. 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 355 (C) személyi adatok (C. 1. ) a forgalmi engedély jogosultjának: (C. 1. 1. ) vezetékneve vagy cégneve (C. 1. 2. ) további neve(i) vagy kezdőbetűje (kezdőbetűi) (ahol van) (C. 1. 3. ) címe a nyilvántartásba vevő tagállamban az okmány kiállításának időpontjában (C. 4. ) Ha a VI. pont C. 2. kódja alatt megadott adatok nem szerepelnek a forgalmi engedélyben, utalás arra a tényre, hogy a forgalmi engedély jogosultja: a) a jármű tulajdonosa b) nem a jármű tulajdonosa c) a forgalmi engedélyben nincs a jármű tulajdonosaként azonosítva (D) a jármű: (D. 1. ) gyártmánya (D. 2. ) típusa – – típusváltozata (ha van) felszereltségi változata (ha van) (D. 3. ) kereskedelmi leírása(i) (E) alvázszáma (F) tömege: (F. 1. ) műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg, a motorkerékpárok kivételével (G) az üzemelő jármű tömege karosszériával és vontató jármű esetében a vonószerkezettel együtt, az M1 kategóri- ától különböző minden más kategória esetében (H) az érvényesség időtartama, ha az nem korlátlan (I) annak a nyilvántartásba vételnek az időpontja, amelyre ez a forgalmi engedély vonatkozik (K) típusjóváhagyási szám (ha van) (P) a motor (P. 1. ) hengerűrtartalma (cm3-ben) (P. 2. ) legnagyobb leadott teljesítménye (kW-ban) (ha rendelkezésre áll) (P. 3. ) az üzemanyag vagy a teljesítményforrás típusa (Q) teljesítmény/tömeg arány (kW/kg-ban) (csak motorkerékpároknál) (S) szállítható személyek száma (S. 1. ) ülések száma, beleértve a vezető ülését is (S. 2. ) állóhelyek száma (ha van) VI. A forgalmi engedély I. része ezenfelül az alábbi adatokat is tartalmazhatja, ezeket a megfelelő harmonizált közösségi kódok előzik meg: (C) személyi adatok (C. 2. ) a jármű tulajdonosának: (C. 2. 1. ) vezetékneve vagy cégneve (C. 2. 2. ) további neve(i) vagy kezdőbetűje (kezdőbetűi) (ahol van) (C. 2. 3. ) címe a nyilvántartásba vevő tagállamban az okmány kiállításának időpontjában 356 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet (C. 3. ) a járművet a tulajdonlástól különböző jogcímen használó természetes vagy jogi személynek a (C. 3. 1. ) vezetékneve vagy cégneve (C. 3. 2. ) további neve(i) vagy kezdőbetűje (kezdőbetűi) (ahol van) (C. 3. 3. ) címe a nyilvántartásba vevő tagállamban az okmány kiállításának időpontjában (C. 5. ), (C. 6. ), (C. 7. ), (C. 8. ) ha az V. pont C. 1. kódja, a VI. pont C. 2. kódja, illetve a VI. pont C. 3. kódja alatt megadott személyi adatok változása nem indokolja új forgalmi engedély kiállítását, a fenti pontok szerinti új személyi adatok a (C. 5. ), (C. 6. ), (C. 7. ) vagy (C. 8. ) kódok alatt vehetők fel; ekkor az V. pont C. 1. kódjában, a VI. pont C. 2. kódjában, a VI. pont C. 3. kódjában és az V. pont C. 4. kódjában megadott hivatkozások szerint kell őket cso- portosítani. (F) tömeg: (F. 2. ) az üzemelő jármű megengedett legnagyobb terhelt tömege a regisztráló tagállamban (F. 3. ) a teljes üzemelő jármű megengedett legnagyobb terhelt tömege a nyilvántartásba vevő tagállamban (J) a jármű kategóriája (L) a tengelyek száma (M) tengelytáv (mm-ben) (N) 3 500 kg-ot meghaladó össztömegű járműveknél a műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg eloszlása a tengelyek között: (N. 1. ) 1. tengely (kg-ban) (N. 2. ) 2. tengely (kg-ban), ha van (N. 3. ) 3. tengely (kg-ban), ha van (N. 4. ) 4. tengely (kg-ban), ha van (N. 5. ) 5. tengely (kg-ban), ha van (O) a pótkocsi műszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömege: (O. 1. ) fékezett (kg-ban) (O. 2. ) fékezetlen (kg-ban) (P) motor: (P. 4. ) névleges fordulatszám (min–1-ben) (P. 5. ) motorszám (R) a jármű színe (T) legnagyobb sebesség (km/h-ban) (U) zajszint: (U. 1. ) álló helyzetben (dB(A)-ban) (U. 2. ) motor fordulatszáma (min–1-ben) (U. 3. ) elhaladóban (dB(A)-ban) 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 357 (V) a szennyezőanyag kibocsátás: (V. 1. ) CO (g/km-ben vagy g/kWh-ban) (V. 2. ) HC (g/km-ben vagy g/kWh-ban) (V. 3. ) NOx (g/km-ben vagy g/kWh-ban) (V. 4. ) HC + NOx (g/km-ben) (V. 5. ) dízelmotornál a részecskék (g/km-ben vagy g/kWh-ban) (V. 6. ) dízelmotornál a korrigált abszorpciós együttható (min–1-ben) (V. 7. ) CO2 (g/km-ben) (V. 8. ) összevont átlagfogyasztás (l/100 km-ben) (V. 9. ) az EK típusjóváhagyás környezeti kategóriájának megjelölése; utalás a 70/220/EGK irányelv (1) vagy a 88/77/EGK irányelv (2) alapján alkalmazható változatra. (W) az üzemanyagtartály(ok) térfogata (literben). VII. A tagállamok kiegészítő információkat is adhatnak (a forgalmi engedély I. részében), például az V. és VI. pontban előírt azonosítási kódoknál zárójelben megadhatják a kiegészítő nemzeti kódokat. (1) A Tanács 1970. március 20-i 70/220/EGK irányelve gépjárművek külső gyújtású motorjainak kipufogógázai által okozott levegő- szennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 76. , 1970. 4. 6. , 1. o. ). A legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 96/69/EK irányelvével (HL L 282. , 1996. 11. 1. , 64. o. ) módosított irányelv. (2) A Tanács 1987. december 3-i 88/77/EGK irányelve a járművekben használt dízelmotorok gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibo- csátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 36. , 1988. 2. 9. , 33. o. ). A legutóbb a 96/1/EK irány- elvvel (HL L 40. , 1996. 2. 17. , 1. o. ) módosított irányelv. 358 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet II. MELLÉKLET A FORGALMI ENGEDÉLY II. RÉSZE (1) I. A forgalmi engedély külső méretei nem lehetnek nagyobbak az A4 formátumnál (210 × 297 mm), vagy egy A4 for- mátumú dossziénál. II. A forgalmi engedély II. részéhez használt papírnak biztonságot kell nyújtania a hamisítás ellen az alábbi technikák közül legalább kettőnek az alkalmazása útján: – – – – grafika, vízjel, fluoreszcens szálak, vagy fluoreszcens nyomatok. III. A forgalmi engedély II. része több oldalból állhat. Az oldalak számát a tagállamok határozzák meg a tartalmazott információtól és annak elrendezésétől függően. IV. A forgalmi engedély II. részének első oldala az alábbiakat tartalmazza: – – – – – – a forgalmi engedély II. részét kiállító tagállam nevét, a forgalmi engedély II. részét kiállító tagállam megkülönböztető jelét, nevezetesen: B Belgium L Luxemburg DK Dánia D Németország GR Görögország E F Spanyolország Franciaország IRL Írország NL Hollandia A P Ausztria Portugália FIN Finnország S Svédország I Olaszország UK Egyesült Királyság a hatáskörrel rendelkező hatóság nevét, az „A forgalmi engedély II. része” szavakat nagy betűkkel nyomtatva, a forgalmi engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein; ezek, megfelelő hely kihagyásával, kis betűkkel megjelenhetnek az Európai Közösség más nyelvein is, az „Európai Közösség” szavakat a forgalmi engedély II. részét kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein, az okmány számát. V. A forgalmi engedély II. része az alábbi adatokat is tartalmazza, ezeket a megfelelő harmonizált közösségi kódok elő- zik meg: (A) rendszám (B) a jármű első nyilvántartásba vételének időpontja (D) a jármű: (1) Ez a melléklet csak olyan forgalmi engedélyekre vonatkozik, amelyek I. és II. részből állnak. 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 359 (D. 1. ) gyártmánya (D. 2. ) típusa – – típusváltozata (ha van), felszereltségi változata (ha van) (D. 3. ) kereskedelmi leírása(i) (E) a jármű alvázszáma (K) típus-jóváhagyási szám (ha van) VI. A forgalmi engedély II. része ezenfelül az alábbi adatokat is tartalmazhatja, ezeket a megfelelő harmonizált közösségi kódok előzik meg: (C) személyi adatok (C. 2. ) a jármű tulajdonosának: (C. 2. 1. ) vezetékneve vagy cégneve (C. 2. 2. ) további neve(i) vagy kezdőbetűje (kezdőbetűi) (ahol van) (C. 2. 3. ) címe a nyilvántartásba vevő tagállamban az okmány kiállításának időpontjában (C. 3. ) a járművet a tulajdonlástól különböző jogcímen használó természetes vagy jogi személy (C. 3. 1. ) vezetékneve vagy cégneve (C. 3. 2. ) további neve(i) vagy kezdőbetűje (kezdőbetűi) (ahol van) (C. 3. 3. ) címe a nyilvántartásba vevő tagállamban az okmány kiállításának időpontjában (C. 5. ), (C. 6. ) ha a VI. pont C. 2. kódja, illetve a VI. pont C. 3. kódja alatt megadott személyi adatok változása nem indokolja új forgalmi engedély II. rész kiállítását, a fenti pontok szerinti új személyi adatok a (C. 5. ) vagy a (C. 6. ) kódok alatt vehetők fel; a VI. pont C. 2. kódjának és a VI. pont C. 3. kódjának megfelelően kell őket csoportosítani. (J) a jármű kategóriája VII. A tagállamok kiegészítő információkat is adhatnak a forgalmi engedély II. részében, például az V. és VI. pontban előírt azonosítási kódoknál zárójelben megadhatják a kiegészítő nemzeti kódokat


title: Uredba Komisije (EZ) br. 1420/1999 od 29. travnja 1999. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i postupaka koji se primjenjuju na pošiljke određenih vrsta otpada u određene zemlje koje nisu članice OECD-a

eurovoc_concepts:
environmental monitoring
export (EU)
export monitoring
export of waste
third country
trade restriction
waste recycling

text: L_1999166HR. 01000601. xml 15/Sv. 016 HR Službeni list Europske unije 17 31999R1420 L 166/6 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 29. 04. 1999. UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 1420/1999 od 29. travnja 1999. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i postupaka koji se primjenjuju na pošiljke određenih vrsta otpada u određene zemlje koje nisu članice OECD-a VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 113. i članak 130. s stavak 1. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2), u skladu s postupkom utvrđenim u članku 189. c Ugovora (3), (1) Budući da članak 1. stavak 3. točka a. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 259/93 od 1. veljače 1993. o nadzoru i kontroli pošiljaka otpada koje se otpremaju unutar Europske zajednice, ulaze u nju ili iz nje izlaze (4) isključuje iz područja primjene te Uredbe pošiljke otpada namijenjenog isključivo za oporabu i navedene u njezinom Prilogu II. , osim kako je utvrđeno, između ostalog, člankom 17. stavcima 1. , 2. i 3. (2) Budući da je u skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EEZ) br. 259/93, Komisija dostavila svakoj zemlji na koju se ne primjenjuje Odluka Vijeća OECD-a od 30. ožujka 1992. o nadzoru prekograničnog kretanja otpada namijenjenog oporabi, popis otpada utvrđen u Prilogu II. toj Uredbi i zahtijevala potvrdu da takav otpad nije podvrgnut nadzoru u zemlji odredišta, ili je zatražila da navedene zemlje izjave treba li takav otpad biti podvrgnut postupcima nadzora koji se primjenjuju na otpad naveden u Prilogu III. ili IV. toj Uredbi ili na postupak utvrđen u njezinom članku 15. (3) Budući da su neke zemlje izjavile da takav otpad treba biti podvrgnut jednom od navedenih postupaka nadzora, a Komisija je 20. srpnja 1994. u skladu s odredbama članka 17. stavka 3. navedene Uredbe donijela Odluku 94/575/EZ (5) o određivanju odgovarajućih postupaka nadzora. (4) Budući da drugi podstavak članka 17. stavak 1. Uredbe (EEZ) br. 259/93 predviđa da, ako takva potvrda nije zaprimljena, Komisija mora Vijeću uputiti odgovarajuće prijedloge; budući da je stoga potrebno diljem Zajednice utvrditi sustav za uređivanje trgovine takvim otpadom iz Zajednice utvrđivanjem odgovarajućih zajedničkih pravila i postupaka u odnosu na njegov izvoz. (5) Budući da se kod zemalja koje su odgovorile da ne žele primati pojedine ili sve vrste otpada navedene u Prilogu II. predmetnoj Uredbi mora poštovati njihova volja i stoga se takve vrste otpada ne mogu izvoziti u navedene zemlje. (6) Budući da se kod zemalja koje nisu odgovorile šutnja ne može smatrati suglasnošću i stoga je primjereno donijeti sličan regulatorni okvir kako bi se omogućilo navedenim zemljama da takve pošiljke ocjenjuju od slučaja do slučaja. (7) Budući da kod zemalja koje su odgovorile da ne žele primiti pojedine ili sve vrste otpada navedene u Prilogu II. ili koje nisu odgovorile, postoji mogućnost promjene njihovog stajališta ili davanja odgovora u budućnosti, te stoga mora postojati mehanizam za izmjenu ove Uredbe unutar postupka komitologije. (8) Budući da će Komisija u najskorije vrijeme, a najkasnije prije 1. srpnja 1998. revidirati, te izmijeniti Prilog V. Uredbi (EEZ) br. 259/93 uzimajući u cijelosti u obzir onaj otpad koji je iskazan na popisu otpada donesenom u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive Vijeća 91/689/EEZ od 12. prosinca 1991. o opasnom otpadu (6), te bilo kojem popisu otpada označenom kao opasan za potrebe Baselske konvencije, te će prema tome prilagoditi Uredbu (EEZ) br. 259/93. (9) Budući da Komisija treba zemljama obuhvaćenima ovom Uredbom redovito pružati informacije o izmjenama priloga A i B. (10) Budući da u pogledu pošiljaka u zemlje ACP-a, članak 39. Četvrte konvencije ACP-EZ-a zabranjuje izvoz svog otpada navedenog u Prilogu I. i II. Baselskoj konvenciji; budući da se nadalje neke stavke takvog otpada mogu naći u Prilogu II. Uredbi (EEZ) br. 259/93; budući da se u takvim okolnostima i u smislu poštivanja međunarodnih obveza Zajednice moraju zabraniti pošiljke takvih stavki u zemlje ACP-a. (11) Budući da mora biti jasno da su takve stavke isključene iz područja primjene ove Uredbe. (12) Budući da rješenja obuhvaćena ovom Uredbom trebaju biti podložna povremenoj reviziji od strane Komisije, DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. Zabranjuje se izvoz otpada utvrđenog u Prilogu II. Uredbi (EEZ) br. 259/93 i navedenog u Prilogu A ovoj Uredbi u zemlje navedene u predmetnom Prilogu. Članak 2. Postupak nadzora utvrđen člankom 15. Uredbe (EEZ) br. 259/93 primjenjuje se na izvoz u zemlje navedene u Prilogu B ovoj Uredbi u odnosu na one kategorije otpada namijenjene isključivo oporabi i navedene u Prilogu II. Uredbi (EEZ) br. 259/93. Članak 3. 1. Na zahtjev zemlje odredišta postupak nadzora koji se primjenjuje na takvu zemlju prema ovoj Uredbi izmjenjuje se sukladno ovom članku. 2. Komisija određuje, prema postupku utvrđenom u članku 18. Direktive Vijeća 75/442/EEZ od 15. srpnja 1975. o otpadu (7), te u suradnji s predmetnom zemljom, koja se mjera nadzora primjenjuje, odnosno: i. postupak koji se primjenjuje na otpad naveden u Prilogu III. ili Prilogu IV. Uredbi (EEZ) br. 259/93; ili ii. postupak utvrđen u članku 15. Uredbe (EEZ) br. 259/93; ili iii. niti jedan od postupaka iz gore navedenih stavaka i. i ii. 3. Komisija obavješćuje države članice o promjeni stajališta zemlje odredišta u roku od 21 dan od primitka zahtjeva iz te zemlje i podnosi svoju predloženu konačnu odluku Odboru osnovanom sukladno spomenutom članku 18. Direktive 75/442/EEZ čim prije i u roku od tri mjeseca od primitka zahtjeva. 4. Nadalje, ako nastane bilo kakva druga značajna promjena okolnosti, na primjer rat, prirodna nepogoda ili trgovinski embargo po odluci Ujedinjenih naroda, koja bi mogla utjecati na postupak nadzora koji se primjenjuje sukladno ovoj Uredbi, ovaj postupak nadzora se može izmijeniti. Komisija može odrediti, nakon savjetovanja sa zemljom odredišta, prema potrebi i u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. Direktive 75/442/EEZ, koji se od postupaka iz stavka 2. ovog članka primjenjuje. 5. Komisija u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. Direktive 75/442/EEZ redovito revidira priloge A i B ovoj Uredbi kako bi iste uskladila s izmjenama Priloga Uredbi (EEZ) br. 259/93. Članak 4. Postupci nadzora utvrđeni ovom Uredbom podvrgavaju se povremenoj reviziji od strane Komisije, a prvi put najkasnije devet mjeseci nakon njezine objave u Službenom listu, uzimajući u obzir stečeno iskustvo. Ako rezultati revizije navedu na zaključak da bi bilo primjereno, Komisija može ne dovodeći u pitanje odredbe članka 3. Vijeću podnijeti nove prijedloge. Članak 5. U skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. Direktive 75/442/EEZ, Komisija što je moguće prije revidira, te izmjenjuje ovu Uredbu kako bi je uskladila s Uredbom (EEZ) br. 259/93. Članak 6. Ova Uredba stupa na snagu devedesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Luxembourgu 29. travnja 1999. Za Vijeće Predsjednik W. MÜLLER (1)  SL C 214, 10. 7. 1998. , str. 74. (2)  Mišljenje doneseno 29. travnja 1998. (SL C 169, 16. 6. 1999. ). (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 17. srpnja 1997. , (SL C 286, 22. 9. 1997. , str. 23. ), Zajedničko stajalište Vijeća od 4. lipnja 1998. (SL C 333, 30. 10. 1998. , str. 1. ) i Odluka Europskog parlamenta od 9. veljače 1999. (SL C 250, 28. 5. 1999. ). (4)  SL L 30, 6. 2. 1993. , str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 120/97 (SL L 22, 24. 1. 1997. , str. 14. ). (5)  SL L 220, 25. 8. 1994. , str. 15. (6)  SL L 377, 31. 12. 1991. , str. 20. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 94/31/EZ (SL L 168, 2. 7. 1994. , str. 28. ). (7)  SL L 194, 25. 7. 1975. , str. 39. kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 96/350/EZ (SL L 135, 6. 6. 1996. , str. 32. ). PRILOG A Zemlje i državna područja koja su izjavila Komisiji da ne žele primati pošiljke namijenjene oporabi određenih vrsta otpada navedenih u Prilogu II. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 259/93 ALBANIJA Sve vrste osim: 1. U odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”): (a) Sljedeći otpad i lomljevina od željeza i čelika: GA 040 7204 10 Otpad i lomljevina od lijevanog željeza GA 050 7204 21 Otpad i lomljevina od nehrđajućeg čelika GA 060 7204 29 Otpad i lomljevina od ostalih legiranih čelika GA 070 7204 30 Otpad i lomljevina od pokositrenog željeza ili čelika GA 080 7204 41 Strugotina dobivena tokarenjem, blanjanjem, glodanjem, turpijanjem, piljenjem, brušenjem i sličnim postupcima obrade; krhotine, odlomine, otpadni odresci i izresci od rezanja i štancanja; u balama ili ne GA 090 7204 49 Ostala željezna lomljevina i otpad GA 100 7204 50 Otpadni ingoti za pretaljivanje GA 110 ex 7302 10 Iskorištene željezne i čelične tračnice (b) Sljedeći otpad i lomljevina od obojenih metala i njihovih legura: GA 120 7404 00 Otpad i lomljevina od bakra GA 150 7802 00 Otpad i lomljevina od olova GA 160 7902 00 Otpad i lomljevina od cinka GA 170 8002 00 Otpad i lomljevina od kositra. 2. Sve vrste obuhvaćene u odjeljku GB („Metalonosni otpad nastao topljenjem, taljenjem i oplemenjivanjem metala”). 3. Sve vrste obuhvaćene u odjeljku GE („Stakleni otpad u nerastresivom obliku”). 4. U dijelu GG („Ostali otpad koji pretežno sadrži anorganske sastojke koji mogu sadržavati metalne i organske materijale”): GG 080 ex 2621 00 Troska dobivena iz proizvodnje bakra, kemijski stabilizirana, s visokim sadržajem željeza (iznad 20 %) i obrađena prema proizvodnim standardima (npr. DIN 4301 i DIN 8201) namijenjena uglavnom za graditeljstvo i abrazivne primjene. 5. Sve vrste u odjeljku GI („Papirnati otpad i otpad od papirnatih proizvoda i kartona”). 6. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 020 5103 Vuneni otpad ili onaj od fine ili grube životinjske dlake, uključujući otpad od pređe, ali isključujući rastrgane tekstilne materijale: GJ 021 5103 10 — Vuneni iščetak od fine životinjske dlake GJ 022 5103 20 — Ostali vuneni otpad ili onaj od fine životinjske dlake GJ 023 5103 30 — Otpad od grube životinjske dlake GJ 030 5202 Pamučni otpad (uključujući otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) GJ 031 5202 10 — Otpad pređe (uključujući otpad od konca) GJ 032 5202 91 — Rastrgani tekstilni materijal GJ 033 5202 99 — Ostalo. ANDORA Sve vrste ANTIGVA I BARBUDA Sve vrste ARUBA Sve vrste BAHAMI Sve vrste BARBADOS Sve vrste BELIZE Sve vrste BUTAN Sve vrste BOLIVIJA Sve vrste BOCVANA Sve vrste BRAZIL Sve vrste osim: 1. U odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”): (a) Sljedeći otpad i lomljevina od željeza i čelika: GA 040 7204 10 Otpad i lomljevina od lijevanog željeza GA 050 7204 21 Otpad i lomljevina od nehrđajućeg čelika GA 060 7204 29 Otpad i lomljevina od ostalih legiranih čelika GA 070 7204 30 Otpad i lomljevina od pokositrenog željeza ili čelika GA 080 7204 41 Strugotina dobivena tokarenjem, blanjanjem, glodanjem, turpijanjem, piljenjem, brušenjem i sličnim postupcima obrade; krhotine, odlomine, otpadni odresci i izresci od rezanja i štancanja; u balama ili ne GA 090 7204 49 Ostala željezna lomljevina i otpad GA 100 7204 50 Otpadni ingoti za pretaljivanje. (b) Sljedeći otpad i lomljevina od obojenih metala i njihovih legura: GA 120 7404 00 Otpad i lomljevina od bakra GA 130 7503 00 Otpad i lomljevina od nikla GA 140 7602 00 Otpad i lomljevina od aluminija GA 150 7802 00 Otpad i lomljevina od olova GA 160 7902 00 Otpad i lomljevina od cinka GA 170 8002 00 Otpad i lomljevina od kositra GA 180 ex 8101 91 Otpad i lomljevina od tungstena GA 190 ex 8102 91 Otpad i lomljevina od molibdena GA 200 ex 8103 10 Otpad i lomljevina od tantala GA 210 8104 20 Otpad i lomljevina od magnezija (osim onih navedenih u AA 190) (1) GA 220 ex 8105 10 Otpad i lomljevina od kobalta GA 230 ex 8106 00 Otpad i lomljevina od bizmuta GA 240 ex 8107 10 Otpad i lomljevina od kadmija GA 250 ex 8108 10 Otpad i lomljevina od titana GA 260 ex 8109 10 Otpad i lomljevina od cirkonija GA 270 ex 8110 00 Otpad i lomljevina od antimona GA 280 ex 8111 00 Otpad i lomljevina od mangana GA 290 ex 8112 11 Otpad i lomljevina od berilija GA 300 ex 8112 20 Otpad i lomljevina od kroma GA 310 ex 8112 30 Otpad i lomljevina od germanija GA 320 ex 8112 40 Otpad i lomljevina od vanadija   ex 8112 91 Otpad i lomljevina od: GA 330   — hafnija GA 340   — indija GA 350   — niobija GA 360   — renija GA 370   — galija GA 400 ex 2804 90 Otpad i lomljevina od selena GA 410 ex 2804 50 Otpad i lomljevina od telura GA 420 ex 2805 30 Otpad i lomljevina od rijetkih zemnih metala 2. U odjeljku GB („Metalonosni otpad nastao topljenjem, taljenjem i oplemenjivanjem metala”): GB 040 ex 2620 90 Troska iz plemenitih metala i bakra koji se obrađuju za daljnje oplemenjivanje. 3. U odjeljku GC („Ostali otpad koji sadrži metale”) […] GC 070 […] ex 2619 00 Troska koja nastaje u proizvodnji željeza i ugljičnog čelika (uključujući niskolegirani čelik) izuzev one troske koja je posebno proizvedena da udovolji nacionalnim i odnosnim međunarodnim zahtjevima i standardima (2) 4. U odjeljku GD („Otpad nastao rudarenjem: ovaj otpad mora biti u nerastresivom obliku”). GD 040 ex 2539 30 Otpad od leucita, nefelina i nefelin-sijenita GD 050 ex 2529 10 Otpad od feldspata GD 060 ex 2529 21 Otpad od fluorita ex 2529 22 5. U odjeljku GG („Ostali otpad koji pretežno sadrži anorganske sastojke koji mogu sadržavati metal i organske materijale”): GG 030 ex 2621 Pepeo s rešetke ložišta i troska iz termoelektrana na ugljen GG 040 ex 2621 Lebdeći pepeo termoelektrana na ugljen GG 060 ex 2803 Potrošeni aktivni ugljen koji ostaje nakon obrade pitke vode i postupaka u prehrambenoj industriji i proizvodnji vitamina GG 080 ex 2621 00 Troska dobivena iz proizvodnje bakra, kemijski stabilizirana, s visokim sadržajem željeza (iznad 20 %) i obrađena prema proizvodnim standardima (npr. DIN 4301 i DIN 8201) namijenjena uglavnom za graditeljstvo i abrazivne primjene GG 100   Vapnenac dobiven iz proizvodnje kalcij cijanamida (koji ima vrijednost pH < 9). 6. U odjeljku GH („Kruti plastični otpad”) GH 013 ex 3915 30 Otpad, strugotina i lomljevina od plastičnih masa iz — polimera vinil klorida GH 015 ex 3915 90 Otpad, strugotina i lomljevina plastičnih masa iz — smole ili proizvodi kondenzacije, na primjer: — ureaformaldehidnih smola — fenolformaldehidnih smola — melaminformaldehidnih smola — epoksi smola — alkidnih smola — poliamida. 7. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 050 ex 5302 90 Kudjelja i otpad (uključujući otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) prave konoplje (Cannabis sativa L. ). 8. U odjeljku GK („Gumeni otpad”): GK 020 4012 20 Rabljene pneumatske gume GK 030 ex 4017 00 Otpad i lomljevina od tvrde gume (na primjer, ebonit). 9. U odjeljku GO („Ostali otpad s pretežno organskim sastojcima koji može sadržavati metale i anorganske materijale”) GO 040   Istrošene podloge fotografskih filmova i istrošeni fotografski filmovi koji ne sadrže srebro GO 050   Fotografski aparati za jednokratnu upotrebu bez baterija. BUGARSKA Sve vrste osim: 1. U odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”): (a) Sljedeći otpad i lomljevina od plemenitih metala i njihovih legura: GA 010 ex 7112 10 — od zlata GA 030 ex 7112 90 — od drugih plemenitih metala, npr. srebra Napomena: živa je posebno izuzeta kao onečišćivač ovih metala ili njihovih legura ili amalgama. (b) Sljedeći otpad i lomljevina od željeza i čelika: GA 040 7204 10 Otpad i lomljevina od lijevanog željeza GA 060 7204 29 Otpad i lomljevina od ostalih legiranih čelika GA 070 7204 30 Otpad i lomljevina od pokositrenog željeza ili čelika GA 080 7204 41 Strugotina dobivena tokarenjem, blanjanjem, glodanjem, turpijanjem, piljenjem, brušenjem i sličnim postupcima obrade, krhotine, odlomine, otpadni odresci i izresci od rezanja i štancanja; u balama ili ne GA 090 7204 49 Ostala željezna lomljevina i otpad GA 100 7204 50 Otpadni ingoti za pretaljivanje GA 110 ex 7302 10 Iskorištene željezne i čelične tračnice (c) Sljedeći otpad i lomljevina od obojenih metala i njihovih legura: GA 120 7404 00 Otpad i lomljevina od bakra GA 140 7602 00 Otpad i lomljevina od aluminija GA 150 7802 00 Otpad i lomljevina od olova GA 160 7902 00 Otpad i lomljevina od cinka GA 170 8002 00 Otpad i lomljevina od kositra. 2. U odjeljku GB („Metalonosni otpad nastao topljenjem, taljenjem i oplemenjivanjem metala”): GB 010 2620 11 Tvrdi cink u polugama GB 020   Cink koji sadrži troske: GB 021   — Tzv. gornja troska od pocinčavanja (> 90 % Zn) GB 022   — Tzv. donja troska od pocinčavanja (> 92 % Zn) GB 023   — Troska od lijevanja u kalupe koja sadrži cink (> 85 % Zn) GB 024   — Troska, okorina od pocinčavanja na toplo (u kadama) (> 92 % Zn) GB 025   — Cinkov površinski talog GB 030   Aluminijski površinski talog GB 040 ex 2620 90 Troska iz plemenitih metala i bakra koji se obrađuju za daljnje oplemenjivanje. 3. U odjeljku GC („Ostali otpad koji sadrži metale”) GC 060   Istrošeni metalonosni katalizatori koji sadrže neki od sljedećih: — Plemeniti metali: zlato, srebro — Metali iz skupine platina: rutenij, rodij, paladij, osmij, iridij, platina — Prijelazni metali. skandij, vanadij, mangan, kobalt, bakar, itrij, niobij, hafnij, tungsten, titan, krom, željezo, nikal, cink, cirkonij, molibden, tantal, renij — Lantanidi (rijetki zemni metali): lantan, praseodim, samarij, gadolinij, disprozij, erbij, iterbij, cer, neodim, europij, terbij, holmij, tulij, lutecij. 4. U odjeljku GH („Kruti plastični otpad”) GH 010 3915 Otpad, strugotina i lomljevina od plastičnih masa iz GH 011 ex 3915 10 — Polimera etilena GH 012 ex 3915 20 — Polimera stirena GH 013 ex 3915 30 — Polimera vinil klorida. 5. Sve vrste u odjeljku GI („Papirnati otpad i otpad od papirnatih proizvoda i kartona”). BURKINA FASO Sve vrste osim:   Sve vrste u odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom (3) obliku”) KAMERUN Sve vrste osim: 1. U odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”) (a) Sljedeći otpad i lomljevina od plemenitih metala i njihovih legura: GA 010 ex 7112 10 — od zlata GA 020 ex 7112 20 — od platine (izraz „platina” obuhvaća platinu, iridij, osmij, paladij, rodij i rutenij) GA 030 ex 7112 90 — od drugih plemenitih metala, npr. srebra Napomena: živa je posebno izuzeta kao onečišćivač ostalih metala ili njihovih legura ili amalgama. (b) Sljedeći otpad i lomljevina od željeza i čelika: GA 040 7204 10 Otpad i lomljevina od lijevanog željeza GA 050 7204 21 Otpad i lomljevina od nehrđajućeg čelika GA 060 7204 29 Otpad i lomljevina od ostalih legiranih čelika GA 070 7204 30 Otpad i lomljevina od pokositrenog željeza ili čelika GA 080 7204 41 Strugotina dobivena tokarenjem, blanjanjem, glodanjem, turpijanjem, piljenjem, brušenjem i sličnim postupcima obrade, krhotine, odlomine, otpadni odresci i izresci od rezanja i štancanja; u balama ili ne GA 090 7204 49 Ostala željezna lomljevina i otpad GA 100 7204 50 Otpadni ingoti za pretaljivanje GA 110 ex 7302 10 Iskorištene željezne i čelične tračnice GA 120 7404 00 Otpad i lomljevina od bakra GA 130 7503 00 Otpad i lomljevina od nikla GA 150 7802 00 Otpad i lomljevina od olova GA 160 7902 00 Otpad i lomljevina od cinka GA 170 8002 00 Otpad i lomljevina od kositra GA 210 8104 20 Otpad i lomljevina od magnezija (osim onih navedenih u AA 190 (4) GA 220 ex 8105 10 Otpad i lomljevina od kobalta GA 280 ex 8111 00 Otpad i lomljevina od mangana GA 300 ex 8112 20 Otpad i lomljevina od kroma 2. U odjeljku GB („Metalonosni otpad nastao topljenjem, taljenjem i oplemenjivanjem metala”): GB 050 ex 2620 90 Kositrena šljaka koja sadrži tantal s manje od 0,5 % kositra. 3. U odjeljku GC („Ostali otpad koji sadrži metale”) GC 030 ex 8908 00 Plovila i ostale plutajuće konstrukcije za rezanje, pravilno ispražnjene od svakog tereta i ostalih materijala koji nastaju iz rada plovila, koji se može kategorizirati kao opasna tvar ili otpad GC 040   Olupine motornih vozila iz kojih su isušene tekućine. 4. U odjeljku GE („Stakleni otpad u nerastresivom obliku”) GE 010 ex 7001 00 Staklene krhotine i ostali stakleni otpad i ostaci osim stakla iz katodnih cijevi i drugog aktivnog stakla. 5. U odjeljku GF („Keramički otpad u nerastresivom obliku”) GF 010   Otpad od keramičkih materijala, pečenih nakon oblikovanja, uključujući keramičko posuđe (prije i/ili nakon upotrebe). 6. U odjeljku GH („Kruti plastični otpad”) GH 010 3915 Otpad, strugotina i lomljevina od plastičnih masa iz GH 011 ex 3915 10 — Polimera etilena GH 012 ex 3915 20 — Polimera stirena GH 013 ex 3915 30 — Polimera vinil klorida. 7. Sve vrste u odjeljku GI („Papirnati otpad i otpad od papirnatih proizvoda i kartona”). 8. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”) GJ 010 5003 Svileni otpad (uključujući i čahure neupotrebljive za odmotavanje, otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale): GJ 011 5003 10 — Negrebenani ili nečešljani GJ 012 5003 90 — Ostalo GJ 020 5103 Vuneni otpad ili onaj od fine ili grube životinjske dlake, uključujući i otpad pređe, ali isključujući rastrgane tekstilne materijale: GJ 021 5103 10 — Vuneni iščetak od fine životinjske dlake GJ 022 5103 20 — Ostali vuneni otpad ili onaj od fine životinjske dlake GJ 023 5103 30 — Otpad od grube životinjske dlake GJ 030 5202 Pamučni otpad (uključujući otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale): GJ 031 5202 10 — Otpad pređe (uključujući i otpad od konca) GJ 032 5202 91 — Rastrgani tekstilni materijali GJ 033 5202 99 — Ostalo GJ 090 ex 5305 29 Kudjelja, iščetak i otpad (uključujući otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) abake (Manila konoplja ili Musa textilis Nee) GJ 110 5505 Otpad (uključujući iščetak, otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) od umjetnih ili sintetičkih vlakana: GJ 111 5505 10 — Od sintetičkih vlakana GJ 112 5505 20 — Od umjetnih vlakana GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi GJ 130 ex 6310 Rabljene krpe, konci, uzice, užad, konopci i istrošeni proizvodi od tih tekstilnih materijala GJ 131 ex 6310 10 — Sortiran GJ 132 ex 6310 90 — Ostalo. 9. U odjeljku GK („Gumeni otpad”): GK 020 4012 20 Rabljene pneumatske gume. 10. Sve vrste u odjeljku GL („Otpad od neprerađenog pluta i drveta”). 11. U odjeljku GM („Otpad iz poljoprivredno-prehrambene proizvodnje”) GM 080 ex 2308 Sušeni i sterilizirani otpad, ostaci i nusproizvodi povrća, u obliku peleta, koji se upotrebljavaju za krmu, a nigdje drugdje se ne spominju niti su obuhvaćeni. ZELENORTSKI OTOCI Sve vrste KOLUMBIJA 1. Sve vrste u odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom (5) obliku”): Sve vrste otpadaka i lomljevina od obojenih metala i njihovih legura: […] 2. U odjeljku GB („Metalonosni otpad nastao topljenjem, taljenjem i oplemenjivanjem metala”): GB 040 ex 2620 90 Troska iz plemenitih metala i bakra koji se obrađuju za daljnje oplemenjivanje. 3. U odjeljku GC („Ostali otpad koji sadrži metale”) GC 070 […] ex 2619 00 Troska koja nastaje u proizvodnji željeza i ugljičnog čelika (uključujući niskolegirani čelik) izuzev one troske koja je posebno proizvedena da udovolji nacionalnim i odnosnim međunarodnim zahtjevima i standardima (6) 4. U odjeljku GD („Otpad nastao rudarenjem: ovaj otpad mora biti u nerastresivom obliku”). GD 040 ex 2539 30 Otpad od leucita, nefelina i nefelin-sijenita GD 050 ex 2529 10 Otpad od fluorita GD 060 ex 2529 21 Otpad od fluorita ex 2529 22 5. U dijelu GG („Ostali otpad koji pretežno sadrži anorganske sastojke koji mogu sadržavati metalne i organske materijale”): GG 030 ex 2621 Pepeo s rešetke ložišta i troska iz termoelektrana na ugljen GG 040 ex 2621 Lebdeći pepeo iz termoelektrana na ugljen GG 060 ex 2803 Potrošeni aktivni ugljen koji ostaje nakon obrade pitke vode i postupaka u prehrambenoj industriji i proizvodnji vitamina GG 080 ex 2621 00 Troska dobivena iz proizvodnje bakra, kemijski stabilizirana, s visokim sadržajem željeza (iznad 20 %) i obrađena prema proizvodnim standardima (npr. DIN 4301 i DIN 8201) namijenjena uglavnom za graditeljstvo i abrazivne primjene GG 100   Vapnenac dobiven iz proizvodnje kalcij cijanamida (koji ima vrijednost pH < 9). 6. U odjeljku GH („Kruti plastični otpad”) GH 013 ex 3915 30 Otpad, strugotina i lomljevina od plastičnih masa iz polimera vinil klorida GH 015 ex 3915 90 — smole ili proizvodi kondenzacije, na primjer: — ureaformaldehidnih smola — fenolformaldehidnih smola — melaminformaldehidnih smola — epoksi smola — alkidnih smola — poliamida. 7. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 050 ex 5302 90 Kudjelja i otpad (uključujući otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) prave konoplje (Cannabis sativa L. ). 8. U odjeljku GK („Gumeni otpad”): GK 021 4012 20 Rabljene pneumatske gume GK 030 ex 4017 00 Otpad i lomljevina od tvrde gume (na primjer, ebonit). 9. U odjeljku GO („Ostali otpad s pretežno organskim sastojcima koji može sadržavati metale i anorganske materijale”) GO 040   Istrošene podloge fotografskih filmova i istrošeni fotografski filmovi koji ne sadrže srebro GO 050   Fotografski aparati za jednokratnu upotrebu bez baterija. KOMORI, Federalna Islamska Republika Sve vrste osim:   U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi KOSTARIKA Sve vrste DOMINIKA Sve vrste DOMINIKANSKA REPUBLIKA Sve vrste DŽIBUTI Sve vrste EGIPAT Sve vrste osim: 1. Sve vrste u odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”). 2. Sve vrste u odjeljku GI („Papirnati otpad i otpad od papirnatih proizvoda i kartona”). 3. Sve vrste u odjeljku GJ („Tekstilni otpad”). FIDŽI Sve vrste GAMBIJA Sve vrste osim: U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi GANA Sve vrste GRENADA Sve vrste osim: U odjeljku GK („Gumeni otpad”) GK 020 4012 20 Rabljene pneumatske gume GVAJANA Sve vrste KIRIBATI Sve vrste KUVAJT Sve vrste osim: U odjeljku GH („Kruti plastični otpad”): GH 011 ex 3915 10 Otpad, strugotina i lomljevina od plastičnih masa iz — Polimera etilena LIBANON Sve vrste osim: U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi MALAVI Sve vrste osim: 1. Sve vrste u odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”). 2. Sve vrste u odjeljku GE („Stakleni otpad u nerastresivom obliku”). 3. Sve vrste u odjeljku GI („Papirnati otpad i otpad od papirnatih proizvoda i kartona”). 4. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi MALDIVI Sve vrste MALI Sve vrste osim: 1. Sve vrste u odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom (7) obliku”). Sve vrste otpadaka i lomljevina od obojenih metala i njihovih legura. 2. Sve vrste u odjeljku GE („Stakleni otpad u nerastresivom obliku”). 3. Sve vrste u odjeljku GF („Keramički otpad u nerastresivom obliku”). 4. Sve vrste u odjeljku GH („Kruti plastični otpad”). 5. Sve vrste u odjeljku GN („Otpad koji nastaje u postupku štavljenja i uklanjanja dlaka i korištenjem kože”). MOLDOVA Sve vrste MONGOLIJA Sve vrste MJANMAR Sve vrste NIKARAGVA Sve vrste NIGER Sve vrste osim: 1. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”) GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi. 2. U odjeljku GK („Gumeni otpad”) GK 020 4012 20 Rabljene pneumatske gume. NIGERIJA Sve vrste osim: Sve vrste u odjeljku GH („Kruti plastični otpad”) PAKISTAN Sve vrste osim: 1. U odjeljku GK („Gumeni otpad”): GK 020 4012 20 Rabljene pneumatske gume. 2. U odjeljku GM („Otpad koji nastaje iz poljoprivredno-prehrambene proizvodnje”): GM 070 ex 2307 Vinski talog. 3. U odjeljku GN („Otpad koji nastaje u postupku štavljenja i uklanjanja dlaka i korištenjem kože”): GN 010 ex 0502 00 Otpad čekinja i dlaka domaćih ili divljih svinja, otpad dlaka jazavca i ostalih vrsta dlaka za izradu četaka. PAPUA NOVA GVINEJA Sve vrste PARAGVAJ Sve vrste osim: 1. Sve vrste sadržane u odjeljku GI („Papirnati otpad i otpad od papirnatih proizvoda i kartona”). 2. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 010 5003 Svileni otpad (uključujući i čahure neupotrebljive za odmotavanje, otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale): GJ 011 5003 10 — Negrebenani ili nečešljani GJ 030 5202 Pamučni otpad (uključujući otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) GJ 031 5202 10 Otpad pređe (uključujući i otpad od konca) GJ 032 5202 91 Rastrgani tekstilni materijali. 3. U odjeljku GL („Neprerađeno pluto i drvo”): GL 020 4501 90 Otpad od pluta; granulirano, drobljeno ili mljeveno pluto. PERU Sve vrste SVETI TOMA I PRINSIPE Sve vrste osim: 1. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 111 5505 10 Otpad (uključujući iščetak, otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) od umjetnih ili sintetičkih vlakana: — od sintetičkih vlakana GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi GJ 130 ex 6310 Rabljene krpe, konci, uzice i užad i istrošeni proizvodi od tih tekstilnih materijala GJ 131 ex 6310 10 — Izdvojeno GJ 132 ex 6310 90 — Ostalo. 2. U odjeljku GK („Gumeni otpad”): GK 020 4012 20 Rabljene pneumatske gume. SAUDIJSKA ARABIJA Sve vrste SENEGAL Sve vrste SEJŠELI Sve vrste SINGAPUR Sve vrste osim: 1. U odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”): (a) Sljedeći otpad i lomljevina od plemenitih metala i njihovih legura: GA 010 ex 7112 10 — od zlata GA 020 ex 7112 20 — od platine (izraz „platina” obuhvaća platinu, iridij, osmij, paladij, rodij i rutenij) GA 030 ex 7112 90 — ostali plemeniti metali, npr. srebro Napomena: živa je posebno izuzeta kao onečišćivač ovih metala ili njihovih legura ili amalgama. (b) Sljedeći otpad i lomljevina od željeza i čelika: GA 040 7204 10 Otpad i lomljevina od lijevanog željeza GA 050 7204 21 Otpad i lomljevina od nehrđajućeg čelika GA 060 7204 29 Otpad i lomljevina od ostalih legiranih čelika. (c) Sljedeći otpad i lomljevina od obojenih metala i njihovih legura: GA 120 7404 00 Otpad i lomljevina od bakra GA 130 7503 00 Otpad i lomljevina od nikla GA 140 7602 00 Otpad i lomljevina od aluminija GA 150 7802 00 Otpad i lomljevina od olova GA 170 8002 00 Otpad i lomljevina od kositra GA 190 ex 8102 91 Otpad i lomljevina od molibdena GA 250 ex 8108 10 Otpad i lomljevina od titana GA 260 ex 8109 10 Otpad i lomljevina od cirkonija GA 280 ex 8111 00 Otpad i lomljevina od mangana GA 300 ex 8112 20 Otpad i lomljevina od kroma GA 320 ex 8112 40 Otpad i lomljevina od vanadija   ex 8112 91 Otpad i lomljevina od: GA 350   Niobija. 2. U odjeljku GC („Ostali otpad koji sadrži metale”) GC 070 […] ex 2619 00 Troska koja nastaje u proizvodnji željeza i ugljičnog čelika (uključujući niskolegirani čelik) izuzev one troske koja je posebno proizvedena da udovolji nacionalnim i odnosnim međunarodnim zahtjevima i standardima (8) 3. U odjeljku GD („Otpad nastao rudarenjem: ovaj otpad mora biti u nerastresivom obliku”): GD 020 ex 2514 00 Otpad škriljevca, bilo da je grubo isklesan ili nije, ispiljen ili nije, ili oblikovan na drugi način. 4. U odjeljku GH („Kruti plastični otpad”): GH 013 ex 3915 30 Otpad, strugotina i lomljevina od plastičnih masa iz — Polimera vinil klorida. SVETI KRISTOFOR I NEVIS Sve vrste SVETA LUCIJA Sve vrste SVETI VINCENT I GRENADINI Sve vrste TANZANIJA Sve vrste osim: U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 120 6309 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi. UGANDA Sve vrste osim: 1. U odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”): GA 050 7204 21 Otpad i lomljevina od nehrđajućeg čelika GA 060 7204 29 Otpad i lomljevina od ostalih legiranih čelika. 2. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”) GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi. TUVALU Sve vrste VANATU Sve vrste ZAPADNA SAMOA Sve vrste (1)  Vidjeti Prilog III. Odluci Komisije 98/368/EZ od 18. svibnja 1998. (SL L 165, 10. 6. 1998. , str. 20. ). (2)  Ova stavka obuhvaća korištenje takve troske kao izvora titan dioksida i vanadija. (3)  U „nerastresive” oblike ne ubraja se otpad u obliku praha, taloga, prašine ili čvrsti predmeti koji u svojoj unutrašnjosti sadrže opasne otpadne tekućine. (4)  Vidjeti Prilog III. Odluci 98/368/EZ. (5)  U „nerastresive” oblike ne ubraja se otpad u obliku praha, taloga, prašine ili čvrsti predmeti koji u svojoj unutrašnjosti sadrže opasne otpadne tekućine. (6)  Ova stavka obuhvaća korištenje takve troske kao izvora titan dioksida i vanadija. (7)  U „nerastresive” oblike ne ubraja se otpad u obliku praha, taloga, prašine ili čvrsti predmeti koji u svojoj unutrašnjosti sadrže opasne otpadne tekućine. (8)  Ova stavka obuhvaća korištenje takve troske kao izvora titan dioksida i vanadija. PRILOG B Zemlje i državna područja koja se nisu odazvala na priopćenja Komisije o pošiljkama namijenjenima oporabi određenih vrsta otpada navedenih u Prilogu II. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 259/93 AFGANISTAN Sve vrste ALŽIR Sve vrste ANGOLA Sve vrste osim: 1. Sve vrste u odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”). 2. Sve vrste u odjeljku GE („Stakleni otpad u nerastresivom obliku”). 3. Sve vrste u odjeljku GI („Papirnati otpad i otpad od papirnatih proizvoda i kartona”). 4. Sve vrste u odjeljku GJ („Tekstilni otpad”). 5. Sve vrste u odjeljku GK („Gumeni otpad”). ARMENIJA Sve vrste AZERBAJDŽAN Sve vrste BAHREIN Sve vrste BANGLADEŠ Sve vrste BRUNEJ Sve vrste BURUNDI Sve vrste KAMBODŽA Sve vrste EKVADOR Sve vrste EL SALVADOR Sve vrste EKVATORSKA GVINEJA Sve vrste ERITREJA Sve vrste ETIOPIJA Sve vrste BIVŠA JUGOSLAVENSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA Sve vrste GABON Sve vrste GVATEMALA Sve vrste GVINEJA Sve vrste osim:   U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi. HAITI Sve vrste HONDURAS Sve vrste CÔTE D’IVOIRE Sve vrste KAZAHSTAN Sve vrste KIRGISTAN Sve vrste LAOS Sve vrste LESOTO Sve vrste MAROKO Sve vrste MOZAMBIK Sve vrste NAMIBIJA Sve vrste NEPAL Sve vrste OMAN Sve vrste PANAMA Sve vrste KATAR Sve vrste RUSKA FEDERACIJA Sve vrste osim: 1. U odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”): (a) Sljedeći otpad i lomljevina obojenih metala i njihovih legura GA 150 7802 00 Otpad i lomljevina od olova GA 160 7902 00 Otpad i lomljevina od cinka GA 170 8002 00 Otpad i lomljevina od kositra GA 180 ex 8101 91 Otpad i lomljevina od tungstena GA 190 ex 8102 91 Otpad i lomljevina od molibdena GA 200 ex 8103 10 Otpad i lomljevina od tantala GA 210 8104 20 Otpad i lomljevina od magnezija (osim onih navedenih u AA 190 (1) GA 220 ex 8105 10 Otpad i lomljevina od kobalta GA 230 ex 8106 00 Otpad i lomljevina od bizmuta GA 240 ex 8107 10 Otpad i lomljevina od kadmija GA 250 ex 8108 10 Otpad i lomljevina od titana GA 260 ex 8109 10 Otpad i lomljevina od cirkonija GA 270 ex 8110 00 Otpad i lomljevina od antimona GA 280 ex 8111 00 Otpad i lomljevina od mangana GA 290 ex 8112 11 Otpad i lomljevina od berilija GA 300 ex 8112 20 Otpad i lomljevina od kroma GA 310 ex 8112 30 Otpad i lomljevina od germanija GA 320 ex 8112 40 Otpad i lomljevina od vanadija   ex 8112 91 Otpad i lomljevina od: GA 330   — hafnija GA 340   — indija GA 350   — niobija GA 400 ex 2804 90 Otpad i lomljevina od selena GA 410 ex 2804 50 Otpad i lomljevina od telura 2. U odjeljku GB („Metalonosni otpad nastao topljenjem, taljenjem i oplemenjivanjem metala”): GB 010 2620 11 Tvrdi cink u polugama GB 025 — Cinkov površinski talog. 3. U odjeljku GC („Ostali otpad koji sadrži metale”): GC 030 ex 8908 00 Plovila i ostale plutajuće konstrukcije za rezanje, pravilno ispražnjene od svakog tereta i ostalih materijala koji nastaju iz rada plovila, koji se može kategorizirati kao opasna tvar ili otpad. GC 070 ex 2619 00 Troska dobivena iz proizvodnje željeza ili čelika (uključujući niskolegirani čelik) s izuzetkom troske koja je posebno proizvedena da bi udovoljila kako nacionalnim tako i odnosnim međunarodnim zahtjevima i standardima (2) 4. U odjeljku GD („Otpad nastao rudarenjem: ovaj otpad mora biti u nerastresivom obliku”). GD 020 ex 2514 00 Otpad škriljevca, bilo da je grubo isklesan ili nije, ispiljen ili nije, ili oblikovan na drugi način GD 030 2525 30 Otpad tinjca GD 070 ex 2811 22 Silikatni otpad u krutom stanju osim onog korištenog u postupcima lijevanja. 5. U dijelu GG („Ostali otpad koji sadrži pretežno anorganske sastojke koji može sadržavati metal i organske metale”): GG 030 ex 2621 Pepeo s rešetke ložišta i troska iz termoelektrana na ugljen GG 040 ex 2621 Lebdeći pepeo iz termoelektrana na ugljen GG 060 ex 2803 Potrošeni aktivni ugljen koji ostaje nakon obrade pitke vode i postupaka u prehrambenoj industriji i proizvodnji vitamina GG 110 ex 2621 00 Neutralizirani crveni mulj dobiven iz proizvodnje glinice. 6. Sve vrste u odjeljku GH („Kruti plastični otpad”). 7. Sve vrste u odjeljku GJ („Tekstilni otpad”): GJ 110 5505 Otpad (uključujući iščetak, otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) od umjetnih ili sintetičkih vlakana GJ 111 5505 10 – od sintetičkih vlakana GJ 112 5505 20 – od umjetnih vlakana. 8. Sve vrste sadržane u odjeljku GK („Gumeni otpad”). 9. U odjeljku GM („Otpad iz poljoprivredno-prehrambene industrije”): GM 090 1522 Degra; ostaci dobiveni pri preradi masnih tvari ili voskova životinjskog ili biljnog podrijetla GM 100 0506 90 Otpad i prah od kosti i srži rogova, neobrađeni, odmašćeni, jednostavno pripremljeni (ali neoblikovani), tretirani kiselinom ili deželatinirani GM 110 ex 0511 91 Riblji otpad. 10. U odjeljku GN („Otpad koji nastaje u postupku štavljenja i uklanjanja dlaka i korištenjem kože”) GN 010 ex 0502 00 Otpad čekinja i dlaka domaćih ili divljih svinja, otpad dlaka jazavca i ostalih vrsta dlaka za izradu četaka GN 020 ex 0503 00 Otpad konjske dlake, pripremljen u slojevima ili ne, s podlogom ili bez podloge GN 030 ex 0505 90 Otpad kože i ostalih dijelova ptica, s perjem ili bez perja, dijelovima perja (s obrezanim ili neobrezanim rubovima) ili bez, dalje neobrađeni osim čišćeni, dezinficirani ili pripremljeni za konzerviranje. 11. U odjeljku GO („Ostali otpad s pretežno organskim sastojcima koji može sadržavati metale i anorganske materijale”) GO 010 ex 0501 00 Otpad ljudske kose SALOMONOVI OTOCI Sve vrste SUDAN Sve vrste SVAZI Sve vrste SIRIJA Sve vrste TADŽIKISTAN Sve vrste TONGA Sve vrste TUNIS Sve vrste u Prilogu II. osim: 1. U odjeljku GA („Otpad metala i metalnih legura u metalnom nerastresivom obliku”): (a) Sljedeći otpad i lomljevina od željeza i čelika: GA 110 ex 7302 10 Iskorištene željezne i čelične tračnice. (b) Sljedeći otpad i lomljevina obojenih metala i njihovih legura: GA 120 7404 00 Otpad i lomljevina od bakra GA 140 7602 00 Otpad i lomljevina od aluminija GA 170 8002 00 Otpad i lomljevina od cinka. 2. U odjeljku GC („Ostali otpad koji sadrži metale”): GC 030 ex 8908 00 Plovila i ostale plutajuće konstrukcije za rezanje, pravilno ispražnjena od svakog tereta i ostalih materijala koji nastaju iz rada plovila, koji se može kategorizirati kao opasna tvar ili otpad. 3. Sve vrste u odjeljku GH („Kruti plastični otpad”). 4. Sve vrste u odjeljku GI („Papirnati otpad i otpad od papirnatih proizvoda i kartona”). 5. U odjeljku GJ („Tekstilni otpad”) GJ 010 5003 Svileni otpad (uključujući i čahure neupotrebljive za odmotavanje, otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale): GJ 012 5003 90 – Ostalo GJ 020 5103 Vuneni otpad ili onaj od fine ili grube životinjske dlake, uključujući i otpad pređe, ali isključujući rastrgane tekstilne materijale: GJ 030 5202 Pamučni otpad (uključujući otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale): GJ 060 ex 5303 90 Kudjelja i otpad (uključujući otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) jute i ostalih tekstilnih vlakana od lika drveta (izuzev lana, prave konoplje i ramija) GJ 070 ex 5304 90 Kudjelja i otpad (uključujući otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale) sisala i ostalih tekstilnih vlakana iz porodice Agava GJ 111 5505 10 Otpad (uključujući iščetak, otpad pređe i rastrgane tekstilne materijale)     – Od sintetičkih vlakana GJ 120 6309 00 Rabljena odjeća i ostali rabljeni tekstilni proizvodi GJ 130 ex 6310 Rabljene krpe, konci, uzice, užad, konopci i istrošeni proizvodi od tekstilnih materijala. 6. Sve vrste u odjeljku GK („Gumeni otpad”). 7. U odjeljku GM („Otpad iz poljoprivredno-prehrambene proizvodnje”): GM 080 ex 2308 Sušeni i sterilizirani otpad, ostaci i nusproizvodi povrća, u obliku peleta, koji se upotrebljavaju za krmu, a nigdje drugdje se ne spominju niti su uključeni GM 130   Otpad iz poljoprivredno-prehrambene proizvodnje izuzev nusproizvoda koji udovoljavaju nacionalnim i međunarodnim zahtjevima i standardima za ljudsku i životinjsku prehranu. 8. U odjeljku GN („Otpad koji nastaje u postupku štavljenja i uklanjanja dlaka i korištenjem kože”) GN 010 ex 0502 00 Otpad čekinja i dlaka domaćih ili divljih svinja, otpad dlaka jazavca i ostalih vrsta dlaka za izradu četaka GN 020 ex 0503 00 Otpad konjske dlake, pripremljeni u slojevima ili ne, s podlogom ili bez podloge GN 040 ex 4110 00 Obrezina i drugi otpad od kože ili umjetne kože neprikladni za izradu proizvoda od kože; osim taloga koji sadrže kožu. TURKMENISTAN Sve vrste UJEDINJENI ARAPSKI EMIRATI Sve vrste UZBEKISTAN Sve vrste VATIKAN Sve vrste VENEZUELA Sve vrste VIJETNAM Sve vrste JEMEN Sve vrste ZIMBABVE Sve vrste (1)  Vidjeti Prilog III. Odluci 98/368/EZ od 18. svibnja 1998. (SL L 165, 10. 6. 1998. , str. 20. ). (2)  Ova stavka obuhvaća korištenje takve troske kao izvora titan oksida i vanadija