title: Směrnice Rady 1999/30/ES ze dne 22. dubna 1999 o mezních hodnotách pro oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice a olovo ve vnějším ovzduší

eurovoc_concepts:
air quality
anhydride
dangerous substance
lead
oxide
pollution control

text: 164 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 31999L0030 29. 6. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 163/41 SMĚRNICE RADY 1999/30/ES ze dne 22. dubna 1999 o mezních hodnotách pro oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice a olovo ve vnějším ovzduší RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 130s odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), v souladu s postupem podle článku 189c Smlouvy (3), (1) (2) (3) vzhledem k tomu, že na základě zásad stanovených v článku 130r Smlouvy předpokládá program Evropského společenství pro politiku životního prostředí a opatření týkající se životního prostředí a udržitelného a rozvoje (pátý environmentální akční program) (4) zaměřený zejména na změny stávajících právních předpisů pro látky znečišťující ovzduší; že tento program doporučuje zave- dení dlouhodobých cílů kvality ovzduší; vzhledem k tomu, že podle článku 129 Smlouvy jsou požadavky v oblasti ochrany zdraví součástí jiných politik Společenství; že podle čl. 3 písm. o) Smlouvy zahrnuje čin- nost Společenství příspěvek k dosažení vysoké úrovně ochrany zdraví; vzhledem k tomu, že podle čl. 4 odst. 5 směrnice 96/62/ES Rady ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší (5) Rada přijala právní předpisy stanovené v odstavci 1 tohoto článku a ustanovení uvedená v odstav- cích 3 a 4 tohoto článku; (4) vzhledem k tomu, že u mezních hodnot stanovených v této směrnici se jedná o minimální požadavky; že podle článku 130t Smlouvy mohou členské státy ponechat nebo (1) Úř. věst. C 9, 14. 1. 1998, s. 6. (2) Úř. věst. C 214, 10. 7. 1998, s. 1. (3) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 13. května 1998 (Úř. věst. C 167 ze dne 1. 6. 1998, s. 103), Společný postoj Rady ze dne 24. září 1998 (Úř. věst. C 360 ze dne 23. 11. 1998, s. 99) a Rozhod- nutí Evropského parlamentu ze dne 13. ledna 1999 (Úř. věst. L 104 ze dne 14. 4. 1999, s. 44). (4) Úř. věst. C 138, 17. 5. 1993, s. 5. (5) Úř. věst. L 296, 21. 11. 1996, s. 55. zavést zesílená ochranná opatření; že přísnější mezní hod- noty lze stanovit zejména na ochranu zdraví obzvláště zra- nitelných skupin osob, jako jsou děti nebo hospitalizovaní pacienti; že členské státy mohou vyžadovat, aby byly mezní hodnoty dodržovány k dřívějšímu dni, než stanoví tato směrnice; vzhledem k tomu, že ekosystémy by měly být chráněny proti nepříznivým účinkům oxidu siřičitého; že vegetace by měla být chráněna proti nepříznivým účinkům oxidů dusíku; vzhledem k tomu, že různé druhy částic mohou mít škod- livé účinky na lidské zdraví; že existují důkazy, že rizika pro lidské zdraví spojená s vystavením částicím antropo- genního původu jsou větší než rizika z částic přirozeně se vyskytujících ve vnějším ovzduší; vzhledem k tomu, že směrnice 96/62/ES požaduje pro dodržování mezních hodnot od stanovených dat vytvoření akčních plánů pro území, na kterých koncentrace látek znečišťujících ovzduší překračuje mezní hodnoty, a časově omezené meze tolerance; že pokud se tyto akční plány a další strategie vztahují na částice, měly by směřovat ke snižování koncentrace částic v rámci celkového snižování koncentrací částic; vzhledem k tomu, že směrnice 96/62/ES stanoví, že číselně vyjádřené mezní hodnoty a výstražné prahové hodnoty se mají zakládat na výsledcích práce mezinárodních vědec- kých skupin činných v tomto oboru; že Komise má při přezkoumávání základů pro stanovení mezních hodnot a prahových hodnot přihlížet k nejnovějším výsledkům vědeckého výzkumu v příslušných oblastech epidemiolo- gie a ekologických výzkumů a k nejnovějším pokrokům měřicích metod; (5) (6) (7) (8) (9) vzhledem k tomu, že pro usnadnění přezkoumání této směrnice v roce 2003 by Komise a členské státy měly zvážit podporu výzkumu týkajícího se působení uvede- ných znečišťujících látek, tj. oxidu siřičitého, oxidu dusi- čitého a oxidů dusíku, částic a olova; 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 165 (10) vzhledem k tomu, že pro posuzování kvality vnějšího ovzduší s ohledem na získání údajů srovnatelných v rámci Společenství mají zásadní význam normalizované, přesné měřicí techniky a společná kritéria pro volbu umístění měřicích stanic; (11) vzhledem k tomu, že podle čl. 12 odst. 1 směrnice 96/62/ES se změny potřebné pro přizpůsobení vědeckému a technickému pokroku smějí vztahovat pouze na kritéria a techniky posuzování koncentrace oxidu siřičitého, oxidu dusičitého a oxidů dusíku, částic a olova ve vnějším ovzduší nebo podrobných úprav pro dodávání údajů Komisi a nesmějí způsobit přímou ani nepřímou změnu mezních hodnot nebo výstražných prahových hodnot; (12) vzhledem k tomu, že aktuální informace o koncentraci oxidu siřičitého, oxidu dusičitého a oxidů dusíku, částic a olova ve vnějším ovzduší by měly být snadno přístupné veřejnosti, PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Cíle Cíli této směrnice je: — stanovení mezních hodnot a případně výstražných prahových hodnot pro koncentrace oxidu siřičitého, oxidu dusičitého a oxidů dusíku, částic a olova ve vnějším ovzduší s ohledem na zamezení nebo snížení škodlivého působení na lidské zdraví a životní prostředí jako celek, — posouzení koncentrací oxidu siřičitého, oxidu dusičitého a oxidů dusíku, částic a olova ve vnějším ovzduší na základě jednotných metod a kritérií, — získání vhodných informací o koncentracích oxidu siřičitého, oxidu dusičitého a oxidů dusíku, částic a olova ve vnějším ovzduší a zajištění, aby tyto byly zpřístupněny veřejnosti, — udržení kvality ovzduší tam, kde je dobrá, a zlepšení kvality ovzduší v ostatních případech s ohledem na zatížení oxidem siřičitým, oxidem dusičitým a oxidy dusíku, částicemi a olo- vem. Článek 2 Definice 2. 3. 4. 5. 6. 7. látkou“ každá látka člověkem přímo nebo „znečišťující nepřímo emitovaná do vnějšího ovzduší, která má pravdě- podobně škodlivé účinky na lidské zdraví nebo na životní prostředí jako celek; „úrovní“ koncentrace znečišťující látky ve vnějším ovzduší nebo její depozice na zemský povrch v dané době; „posuzováním“ výpočtu, předpovědi nebo odborného odhadu úrovně znečišťujících látek ve vnějším ovzduší; všechny metody měření, „mezní hodnotou“ hodnota stanovená na základě vědeckých poznatků s cílem vyvarování se, prevence nebo snížení škod- livých účinků na lidské zdraví nebo životní prostředí jako celek, které je třeba dosáhnout v daném časovém rozmezí a která poté nesmí být překročena; „výstražnou prahovou hodnotou“ hodnota, při jejímž překročení při krátkodobé expozici existuje nebezpečí pro lidské zdraví a při které členské státy neprodleně učiní opatření podle směrnice 96/62/ES; „mezí tolerance“ procento mezní hodnoty, o které tato hod- nota smí být překročena za podmínek stanovených směrnicí 96/62/ES; 8. „zónou“ členskými státy vymezená část jejich území; 9. „aglomerací“ území s více než 250 000 obyvateli nebo, pokud na tomto území bydlí 250 000 nebo méně obyvatel, s hustotou obyvatel na čtvereční kilometr, která podle pojetí členských států opravňuje k posuzování a řízení kvality vněj- šího ovzduší; 10. „oxidy dusíku“ součet oxidu dusnatého a oxidu dusičitého vyjádřený v ppb jako oxid dusičitý v μg/m3; 11. „PM10“ částice, které projdou selektivním vstupním filtrem s odlučovací účinností 50 % pro aerodynamický průměr 10 μm; 12. „PM 2,5“ částice, které projdou selektivním vstupním filtrem s odlučovací účinností 50 % pro aerodynamický průměr 2,5 μm; 13. „horním prahem posuzování“ hodnota podle přílohy V, pod nímž lze podle čl. 6 odst. 3 směrnice 96/62/ES použít kom- binaci měření a modelování k posouzení kvality vnějšího ovzduší; Pro účely této směrnice se rozumí: 1. „vnějším ovzduším“ ovzduší ve vnější troposféře s výjimkou ovzduší na pracovištích; 14. „dolním prahem posuzování“ hodnota podle přílohy V, pod nímž podle čl. 6 odst. 4 směrnice 96/62/ES stačí k posou- zení kvality ovzduší použít jen modelování nebo technik objektivního odhadu; 166 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 15. „přírodní událostí“ výbuchy sopky, zemětřesení, geotermální činnost, požár krajiny, bouře nebo atmosférická resuspenze zvíření nebo atmosférický přenos přirozených částic ze suchých území; pokud jsou mezní hodnoty uvedené v příloze I oddílu I překročeny vlivem antropogenních emisí. 16. „stacionární měřením“ měření prováděná podle čl. 6 odst. 5 Článek 4 směrnice 96/62/ES. Článek 3 Oxid siřičitý 1. Členské státy učiní nezbytná opatření k zajištění toho, aby koncentrace oxidu siřičitého ve vnějším ovzduší posuzované podle článku 7 nepřekračovaly mezní hodnoty přílohy I oddílu I ode dne v ní uvedeného. Meze tolerance stanovené v příloze I oddílu I se uplatní podle článku 8 směrnice 96/62/ES. 2. Výstražná prahová hodnota pro koncentrace oxidu siřičitého ve vnějším ovzduší je stanovena v příloze I oddílu II. 3. Pro pomoc Komisi při přípravě zprávy podle článku 10 člen- ské státy zaznamenávají, je-li to možné, až do 31. prosince 2003 údaje o koncentraci oxidu siřičitého jako desetiminutové prů- měrné hodnoty z vlastních měřicích stanicích, které zvolily jako reprezentativní pro kvalitu ovzduší v obydlených oblastech ležících v blízkosti zdrojů emisí a na nichž se měří hodinové kon- centrace. Zároveň s údaji o hodinových koncentracích podle čl. 11 odst. 1 směrnice 96/62/ES uvědomí členské státy Komisi o počtu desetiminutových koncentrací, na vybraných měřicích stanicích, které překročily 500 μg/m3, o počtu dnů v kalendářním roce, kdy se tak stalo, v kolika z těchto dní hodinové koncentrace oxidu siřičitého překročily 350 μg/m3 a jaká maximální desetimi- nutová koncentrace byla naměřena. 4. Členské státy mohou vymezit zóny nebo aglomerace, v nichž jsou překročeny mezní hodnoty oxidu siřičitého podle přílohy I oddílu I, na základě koncentrací oxidu siřičitého ve vnějším ovzduší z přirozených zdrojů. Členské státy předají Komisi seznam těchto území a aglomerací společně s údaji o tamních koncentracích a zdrojích oxidu siřičitého. Když členské státy uvě- domují podle čl. 11 odst. 1 směrnice 96/62/ES Komisi, poskyt- nou nezbytné odůvodnění, aby prokázaly, že jakékoli překročení pochází z přirozených zdrojů. Oxid dusičitý a oxidy dusíku 1. Členské státy učiní nezbytná opatření k zajištění toho, aby koncentrace oxidu dusičitého a popřípadě oxidů dusíku ve vnějším ovzduší posuzované podle článku 7 nepřekračovaly mezní hodnoty přílohy II oddílu I ode dne v ní uvedeného. Meze tolerance stanovené v příloze II oddílu I se uplatní podle článku 8 směrnice 96/62/ES. 2. Výstražná prahová hodnota pro koncentrace oxidu dusičitého ve vnějším ovzduší je stanovena v příloze II oddílu II. Článek 5 Částice 1. Členské státy učiní nezbytná opatření k zajištění toho, aby koncentrace PM10 ve vnějším ovzduší posuzované podle článku 7 nepřekračovaly mezní hodnoty přílohy III oddílu I ode dne v ní uvedeného. Meze tolerance stanovené v příloze III oddílu I se uplatní podle článku 8 směrnice 96/62/ES. 2. Členské státy zajistí zřízení a provoz měřicích stanic k poskyt- nutí údajů o koncentraci PM2,5. Počet a polohy stanic pro měření koncentrace PM2,5 stanoví členský stát tak, aby koncentrace PM2,5 byla v rámci členského státu měřena reprezentativně. Pokud je to možné, sloučí se místa odběru vzorků s místy odběru vzorků pro koncentrace PM10. Do devíti měsíců po konci každého roku předají členské státy Komisi aritmetický průměr, median, 98. percentil a maximální koncentraci, které byly v dotyčném roce vypočteny na základě hodnot koncentrace PM2,5 naměřených za 24 hodin. 98. percen- til se vypočte postupem stanoveným v příloze I oddílu 4 rozhod- nutí 97/101/ES Rady ze dne 27. ledna 1997 o zavedení výměny informací a údajů ze sítí a jednotlivých stanic měřících znečištění ovzduší v členských státech (1). 3. Akční plány pro PM10 připravené podle článku 8 směrnice 96/62/ES a všeobecné strategie snižování koncentrace PM10 se zaměří také na snižování koncentrace PM2,5. V těchto zónách nebo aglomeracích jsou členské státy povinny provádět akční plány podle čl. 8 odst. 3 směrnice 96/62/ES, pouze (1) Úř. věst. L 35, 5. 2. 1997, s. 14. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 167 4. Překračují-li koncentrace PM10 ve vnějším ovzduší mezní hod- noty PM10 stanovené v příloze III oddílu I v důsledku přírodních událostí vedoucích ke koncentracím, které výrazně převyšují běžné pozaďové koncentrace z přirozených zdrojů, uvědomí členské státy Komisi podle čl. 11 odst. 1 směrnice 96/62/ES a uvedou nezbytné odůvodnění, aby prokázaly, že tato překročení mají původ v přírodních událostech. V těchto případech jsou členské státy povinny provádět akční plány podle čl. 8 odst. 3 směrnice 96/62/ES, pouze pokud překročení mezních hodnot stanovených v příloze III oddílu I má jiné příčiny než přírodní události. 5. Členské státy mohou vymezit zóny nebo aglomerace, v nichž koncentrace PM10 ve vnějším ovzduší v důsledku zvíření částic po posypu silnic pískem v zimě překročí mezní hodnoty PM10 uve- dené v příloze III oddílu I. Členské státy předají Komisi seznam těchto území a aglomerací společně s údaji o tamních koncent- racích a zdrojích PM10. Když členské státy uvědomují podle čl. 11 odst. 1 směrnice 96/62/ES Komisi, poskytnou nezbytné odůvod- nění, aby prokázaly, že k jakýmkoli překročením dochází v důsledku resuspenze částic a že byla učiněna přiměřená opatření ke snížení jejich koncentrace. V těchto zónách nebo aglomeracích jsou členské státy povinny provádět akční plány podle čl. 8 odst. 3 směrnice 96/62/ES, pouze pokud jsou mezní hodnoty uvedené v příloze III oddílu I překročeny na základě hodnot PM10, které mají jiné příčiny než sypání silnic pískem v zimě. Článek 6 Olovo Členské státy učiní nezbytná opatření k zajištění toho, aby koncentrace olova ve vnějším ovzduší posuzované podle článku 7 nepřekračovaly mezní hodnoty přílohy IV oddílu I ode dne v ní uvedeného. Klasifikace každé zóny nebo aglomerace podle článku 6 směrnice 96/62/ES se přezkoumá nejpozději každých pět let postupy sta- novenými podle přílohy V oddílu II. Při výrazných změnách čin- ností významných pro koncentrace oxidu siřičitého, oxidu dusi- čitého nebo případně oxidů dusíku, částic a olova ve vnějším ovzduší se koncentrace přezkoumává dříve. 2. V příloze VI jsou stanovena kritéria pro stanovení míst odběru vzorků pro měření oxidu siřičitého, oxidu dusičitého a oxidů dusíku, částic a olova ve vnějším ovzduší. V příloze VII je stano- ven minimální počet míst odběru vzorků pro stacionární měření koncentrace každé příslušné znečišťující látky, která je třeba zřídit v každé zóně nebo aglomeraci, ve které se vyžaduje stacionární měření, pokud se údaje o koncentracích v zóně nebo aglomeraci získávají výhradně měřením. 3. V zónách a aglomeracích, v nichž se údaje stacionárních měřicích stanic doplňují údaji z jiných zdrojů, jako jsou emisní inventury, orientační měření nebo modely kvality ovzduší, musí počet stacionárních měřicích stanic a prostorové rozlišení jiných technik dostačovat pro zjišťování koncentrací látek znečišťujících ovzduší v souladu s přílohou VI oddíl I a přílohou VIII oddíl I. 4. Pro zóny a aglomerace, pro něž se nepožadují žádná měření, lze užít modelování nebo techniky objektivního odhadu. 5. Referenční metody pro rozbor oxidu siřičitého, oxidu dusi- čitého a oxidů dusíku, jakož i odběr vzorků a rozbor olova jsou stanoveny v příloze IX oddílu I až III. Referenční metoda pro odběr vzorků a měření koncentrace PM10 je stanovena v příloze IX oddílu IV. Předběžná referenční metoda pro odběr vzorků a měření koncen- trace PM2,5 je stanovena v příloze IX oddílu V. Meze tolerance stanovené v příloze IV oddílu I uplatní podle článku 8 směrnice 96/62/ES. Referenční techniky pro modelování kvality ovzduší jsou stano- veny v příloze IX oddílu VI. Článek 7 Posuzování koncentrací 6. Datem, do kterého členské státy Komisi podle čl. 11 odst. 1 písm. d) směrnice 96/62/ES sdělí, jaké metody byly použity pro předběžné posouzení kvality ovzduší, je 18 měsíců od vstupu této směrnice v platnost. 1. Dolní a horní prahy posuzování jsou pro oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice a olovo, pro účely článku 6 směr- nice 96/62/ES, stanoveny v příloze V oddílu I. 7. Jakékoli změny nezbytné pro přizpůsobení tohoto článku a příloh V až IX vědeckému a technickému pokroku se přijmou postupem podle článku 12 směrnice 96/62/ES. 168 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 Článek 8 Informování veřejnosti 19. července 2001, s výjimkou článku 1, čl. 2 odst. 1, čl. 3 odst. 1, čl. 9, čl. 15 a čl. 16 jakož i příloh I, IIIb a IV, které se zrušují s účinkem od 1. ledna 2005. 1. Členské státy zajistí, aby veřejnosti a příslušným organizacím, jako jsou organizace na ochranu životního prostředí, spotřebitelské svazy, zájmová zastoupení ohrožených skupin obyvatel, a jiným příslušným místům zabývajícím se ochranou zdraví, byly například prostřednictvím rozhlasu, tisku, oznamo- vacích tabulí nebo počítačovými sítěmi systematicky poskytovány aktuální údaje o koncentracích oxidu siřičitého, oxidu dusičitého a oxidů dusíku, částic a olova ve vnějším ovzduší. Údaje o koncentracích oxidu siřičitého, oxidu dusičitého, částic a olova ve vnějším ovzduší se aktualizují minimálně denně a hodi- nové hodnoty pro oxid siřičitý a oxid dusičitý se aktualizují, je-li to možné, každou hodinu. Údaje o koncentracích olova ve vnějším ovzduší se aktualizují každé tři měsíce. V rámci těchto údajů se poskytují přinejmenším všechna překročení koncentrací mezních hodnot a výstražných prahových hodnot v obdobích stanovených podle příloh I až IV. Dále je třeba zajistit stručné posouzení mezních hodnot a výstražných pra- hových hodnot a náležitě informovat o účincích zvýšených kon- centrací na zdraví. 2. Jsou-li veřejnosti zpřístupněny plány nebo programy podle čl. 8 odst. 3 směrnice 96/62/ES, včetně plánů nebo programů podle čl. 3 odst. 4, čl. 5 odst. 4 a čl. 5 odst. 5 této směrnice využívané veřejností, zpřístupňuje je členský stát i organizacím uvedeným v odstavci 1. 3. Při překročení výstražné prahové hodnoty podle přílohy I oddílu II a přílohy II oddílu II musí podrobné údaje, které se oznámí veřejnosti podle článku 10 směrnice 96/62/ES, obsaho- vat alespoň údaje uvedené v příloze I oddílu III a příloze II oddílu III. 4. Údaje poskytované veřejnosti a příslušným organizacím podle odstavců 1 a 3 musí být jasné, srozumitelné a přístupné. Článek 9 Zrušení a přechodná ustanovení 1. Zrušuje se směrnice Rady 80/779/EHS ze dne 15. čer- vence 1980 o mezních a směrných hodnotách kvality ovzduší pro oxid siřičitý a suspendované částice (1) se s účinkem od 2. Zrušuje se směrnice Rady 82/884/EHS ze dne 3. pro- since 1982 o mezních hodnotách pro olovo v ovzduší (2) s účin- kem od 19. července 2001, s výjimkou článku 1, čl. 2, čl. 3 odst. 1, čl. 7, čl. 12 a čl. 13, které se zrušují s účinkem od 1. ledna 2005. 3. Zrušuje se směrnice Rady 85/203/EHS ze dne 7. března 1985 o normách kvality ovzduší pro oxid dusičitý (3) s účinkem od 19. července 2001, s výjimkou článku 1 odst. 1 první odrážka, čl. 1 odst. 2, čl. 2 první odrážka, čl. 3 odst. 1, články 5, 9, 15, 16 a příloha I, které se zrušují s účinkem od 1. ledna 2010. 4. K dosažení souladu s touto směrnicí používají členské státy od 19. července 2001 měřicí stanice a ostatní metody posuzování kvality ovzduší k posouzení koncentrace oxidu siřičitého, oxidu dusičitého a olova ve vnějším ovzduší a získaly tak údaje za úče- lem prokázání dodržování mezních hodnot stanovených ve směr- nici 80/779/EHS, směrnici 82/884/EHS a směrnici 85/203/EHS, dokud nepřestanou platit mezní hodnoty stanovené touto směr- nicí. 5. Od 19. července 2001 mohou členské státy používat měřicí stanice a ostatní metody posuzování kvality ovzduší, které jsou v souladu s touto směrnicí, týkající se koncentrací PM10 k posou- zení suspendovaných částic pro účely prokázání souladu s mez- ními hodnotami pro celkové suspendované částice stanovenými v příloze IV směrnice 80/779/EHS; pro účely prokázání tohoto souladu se shromážděné údaje vynásobí faktorem 1,2. 6. Do devíti měsíců po konci každého roku uvědomí členské státy Komisi postupem podle článku 11 směrnice 96/62/ES o všech překročeních mezních hodnot stanovených ve směrnicích 80/779/EHS, 82/884/EHS a 85/203/EHS a současně jí předá naměřené hodnoty, důvody všech případů překročení a opatření k zamezení opětných překročení, a to dokud nepřestanou platit mezní hodnoty stanovené touto směrnicí. 7. V zónách, ve kterých členský stát považuje za nezbytné ome- zit předvídatelný nárůst znečištění oxidem siřičitým, oxidy dusíku nebo suspendovanými částicemi nebo mu předejít, může nadále používat směrné hodnoty pro ochranu ekosystémů stanovených v příloze II směrnice 80/779/ES a příloze II směrnice 85/203/EHS. (1) Úř. věst. L 229, 30. 8. 1980, s. 30. (2) Úř. věst. L 378, 31. 12. 1982, s. 15. (3) Úř. věst. L 87, 27. 3. 1985, s. 1. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 169 Článek 10 Zpráva a přezkoumání Nejpozději do 31. prosince 2003 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zkušenostech při uplatňování této směrnice, obzvláště o nejnovějších výsledcích vědeckých výzkumů týkajících se účinků působení oxidu siřičitého, oxidu dusičitého, oxidů dusíku, různých frakcí částic a olova na lidské zdraví a na ekosystémy, jakož i o technologických vývojích včetně pokroků u metod měření a jiným způsobem prováděného posuzování koncentrací částic ve vnějším ovzduší a depozic částic a olova na površích. se zkušenosti s ohledem na Pro zachování vysoké úrovně ochrany lidského zdraví a životního prostředí členských států s uplatňováním této směrnice, obzvláště s ohledem na podmínky stanovené v příloze VI, za kterých se měření uskutečnila, případně připojí k této zprávě návrhy na změnu směrnice. Komise přezkoumá obzvláště, zda mají být mezní hodnoty PM10 pro druhý stupeň závazné, a zváží, zda potvrdí nebo změní mezní hodnoty pro druhý stupeň a případně pro první stupeň. Dále, je-li to vhodné, věnuje Komise zvláštní pozornost stanovení mezních hodnot PM2,5 nebo mezních hodnot pro jiné frakce částic. Komise rovněž přezkoumá roční mezní hodnotu oxidu dusičitého pro ochranu lidského zdraví a podá návrh na potvrzení nebo změnu této hodnoty. Kromě toho přezkoumá hodinovou mezní hodnotu pro oxid dusičitý s ohledem na pokyny Světové zdravotnické organizace a zváží, zda mezní hodnotu potvrdí nebo změní. Komise rovněž uváží, zda případně lze stanovit zvláštní výstražné prahové hodnoty pro PM10, PM2,5 nebofrakce částic, slučitelné s hodnotami pro jiné znečišťující látky uvedené v této směrnici. Článek 11 Sankce Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých podle této směrnice. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Článek 12 Provádění 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 19. července 2001. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na jejich tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních vnitrostátních práv- ních předpisů, které přijmou v oblasti této směrnice. Článek 13 Vstup v platnost Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Článek 14 Určení Tato směrnice je určena členským státům. V Lucemburku dne 22. dubna 1999. Za Radu předseda W. MÜLLER 170 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 PŘÍLOHA I MEZNÍ HODNOTY A ZVLÁŠTNÍ VÝSTRAŽNÉ PRAHOVÉ HODNOTY PRO OXID SIŘIČITÝ I. Mezní hodnoty pro oxid siřičitý Mezní hodnoty se udávají v μg/m3 Objem se vztahuje na normální stav při teplotě 293 oK a tlak 101,3 kPa. Průměrované období 1 hodina 1. hodinová mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví 24 hodin 2. jednodenní mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví 3. mezní hodnota pro ochranu eko- systémů kalendářní rok a zima (1. října až 31. března) Mezní hodnota Mez tolerance Datum, ke kterému je nutno mezní hodnoty dosáhnout 1. ledna 2005 150 μg/m3 (43 %) při vstupu této směrnice v platnost, lineární redukce 1. ledna 2001 a kaž- dých 12 měsíců poté o stejné roční pro- cento až na 0 % 1. ledna 2005 350 μg/m3 nesmí překročeno být častěji než 24x v kalendářním roce 125 μg/m3 nesmí překročeno být častěji 3x než v kalendářním roce žádná 1. ledna 2005 20 μg/m3 žádná 19. července 2001 II. Výstražné prahové hodnoty pro oxid siřičitý 500 μg/m3, měřeno tři po sobě následující hodiny na místech, která jsou reprezentativní pro kvalitu ovzduší v oblasti minimálně 100 km2 nebo v celé zóně nebo aglomeraci podle toho, která plocha je menší. III. Minimální údaje, které je třeba zpřístupnit veřejnosti při překročení výstražné prahové hodnoty pro oxid siřičitý Údaje, které je třeba zpřístupnit veřejnosti, by měly obsahovat přinejmenším tyto body: — datum, hodinu a místo překročení a důvody těchto překročení, pokud jsou známy, — předpovědi: — změny koncentrace (zlepšení, stabilizace nebo zhoršení) a důvody těchto změn, — postižená zeměpisná oblast, — trvání překročení, — skupiny obyvatel potenciálně citlivých na překročení, — opatření, která mají postižené citlivé skupiny obyvatel preventivně učinit. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 171 PŘÍLOHA II MEZNÍ HODNOTY PRO OXID DUSIČITÝ (NO2) A OXIDY DUSÍKU (NOX) A VÝSTRAŽNÉ PRAHOVÉ HODNOTY PRO OXID DUSIČITÝ I. Mezní hodnoty pro oxid dusičitý a oxidy dusíku Mezní hodnoty se udávají v μg/m3. Objem se vztahuje na normální stav při teplotě 293 oK a tlak 101,3 kPa. Mezní hodnota Mez tolerance Průměrované období 1 hodina 1. hodinová mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví 200 μg/m3 NO2 nesmí být překro- čeno častěji než 18x kalen- v dářním roce 2. roční mezní hod- nota pro ochranu lidského zdraví kalendářní rok 40 μg/m3 NO2 Datum, ke kterému je nutno mezní hodnoty dosáhnout 1. ledna 2010 1. ledna 2010 50 % při vstupu této směrnice v platnost, lineární redukce 1. ledna 2001 a kaž- dých 12 měsíců poté o stejné roční pro- cento až na 0 % 1. ledna 2010 50 % při vstupu této směrnice v platnost, lineární redukce 1. ledna 2001 a kaž- dých 12 měsíců poté o stejné roční pro- cento až na 0 % 1. ledna 2010 3. roční mezní hod- nota pro ochranu vegetace kalendářní rok 30 μg/m3 NO2 žádná 19. července 2001 II. Výstražná prahová hodnota pro oxid dusičitý 400 μg/m3, měřeno tři po sobě následující hodiny na místech, která jsou reprezentativní pro kvalitu ovzduší v oblasti minimálně 100 km2 nebo v celé zóně nebo aglomeraci podle toho, která plocha je menší. III. Minimální údaje, které je třeba zpřístupnit veřejnosti při překročení výstražné prahové hodnoty pro oxid dusičitý Údaje, které je třeba zpřístupnit veřejnosti, by měly obsahovat přinejmenším tyto body: — datum, hodinu a místo překročení a důvody těchto překročení, pokud jsou známy, — předpovědi: — změny koncentrace (zlepšení, stabilizace nebo zhoršení) a důvody těchto změn, — postižená zeměpisná oblast, — trvání překročení, — skupiny osob potenciálně citlivých na překročení, — opatření, která mají postižené citlivé skupiny osob preventivně učinit. 172 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 PŘÍLOHA III MEZNÍ HODNOTY PRO ČÁSTICE (PM10) Průměrované období Mezní hodnota Mez tolerance 1. STUPEŇ 1. 24-hodinová mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví 24 hodin 50 μg/m3 PM10 nesmí být překročeno častěji než 35x v roce 2. roční mezní hodnota pro kalendářní rok ochranu lidského zdraví 40 μg/m3 PM10 50 % při vstupu této směrnice v platnost, redukce lineární 1. ledna 2001 a každých 12 měsíců poté o stejné roční pro- cento až na 0 % 1. ledna 2005 20 % při vstupu této směrnice v platnost, redukce lineární 1. ledna 2001 a každých 12 měsíců poté o stejné roční pro- cento až na 0 % 1. ledna 2005 2. STUPEŇ (1) 1. 24-hodinová mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví 24 hodin 50 μg/m3 PM10 nesmí být překročeno častěji než 7x v roce odvodí se z dat, rovnocenných s mezní hodnotou stupně 1 2. roční mezní hodnota pro kalendářní rok ochranu lidského zdraví 20 μg/m3 PM10 50 % 1. lineární ledna 2005, redukce každých 12 měsíců poté o stejné roční procento až na 0 % 1. ledna 2010 Datum, ke kterému je nutno mezní hodnoty dosáhnout 1. ledna 2005 1. ledna 2005 1. ledna 2010 1. ledna 2010 (1) Směrné mezní hodnoty, které je třeba přezkoumat s ohledem na další informace o působení na zdraví a životní prostředí, o technické proveditelnosti a o zkušenostech uči- něných ve členských státech při uplatňování mezních hodnot stupně 1. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 173 PŘÍLOHA IV MEZNÍ HODNOTY PRO OLOVO Průměrované období Mezní hodnota Mez tolerance Datum, ke kterému je nutno mezní hodnoty dosáhnout roční mezní hod- nota pro ochranu lidského zdraví kalendářní rok 0,5 μg/m3 (1) až 100 % při vstupu této platnost, v směrnice redukce 1. ledna 2001 a každých 12 měsíců poté o stejné roční pro- cento 0 % na ledna 2005 nebo 1. 1. 2010 v bezprostřední blízkosti určitých bodových zdrojů, které musí být Komisi oznámeny. ledna ledna ledna 2005 1. nebo 2010 1. v bezprostřední blízkosti průmyslových určitých zdrojů na stanovištích, která byla po desítky let zatěžována průmyslovou činností. Tyto zdroje je třeba Komisi oznámit do 19. 2001 (2). V těchto případech mezní hodnota od 1. ledna 2005 činí 1,0 μg/m3. července (1) Při přezkoumávání této směrnice podle článku 10 se zváží, zda se mezní hodnota má doplnit nebo nahradit depoziční mezní hod- notu pro bezprostřední blízkost bodových zdrojů. (2) K tomuto sdělení je třeba přiložit přiměřené zdůvodnění. Území, v němž platí vyšší mezní hodnoty, nesmí být vzdáleno více než 1 000 m od takových specifických zdrojů. 174 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 PŘÍLOHA V STANOVENÍ POŽADAVKŮ PRO POSUZOVÁNÍ KONCENTRACE OXIDU SIŘIČITÉHO, OXIDU DUSIČITÉHO (NO2) A OXIDŮ DUSÍKU (NOX), ČÁSTIC (PM10) A OLOVA VE VNĚJŠÍM OVZDUŠÍ V RÁMCI ZÓNY NEBO AGLOMERACE I. Horní a dolní práh posuzování Uplatní se následující horní a dolní prahy posuzování: a) OXID SIŘIČITÝ horní práh posuzování dolní práh posuzování b) OXID DUSIČITÝ A OXIDY DUSÍKU Ochrana zdraví Ochrana ekosystémů 60 % 24-hodinové mezní hod- noty (75 μg/m3 nesmí být překročeno častěji než třikrát v kalendářním roce) 40 % 24-hodinové mezní hod- noty (50 μg/m3 nesmí být překročeno častěji než třikrát v kalendářním roce) 60 % zimní mezní hodnoty (12 μg/m3) 40 % zimní mezní hodnoty (8 μg/m3) Hodinová mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví (NO2) 70 % mezní hodnoty (140 μg/m3 nesmí být překročeno častěji než 18x v kalendářním roce) 50 % mezní hodnoty (100 μg/m3 nesmí být překročeno častěji než 18x v kalendářním roce) Roční mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví (NO2) Roční mezní hodnota pro ochranu vegetace (NO2) 80 % mezní hodnoty (32 μg/m3) 80 % mezní hodnoty (24 μg/m3) 65 % mezní hodnoty (26 μg/m3) 65 % mezní hodnoty (19,5 μg/m3) horní práh posuzování dolní práh posuzování c) ČÁSTICE Horní a dolní prahy posuzování PM10 se zakládají na směrných mezních hodnotách pro 1. leden 2010. horní práh posuzování dolní práh posuzování 24-hodinová průměrná hodnota Roční průměrná hodnota 60 % mezní hodnoty (30 μg/m3 nesmí být překročeno častěji než 7x v kalendářním roce) 40 % mezní hodnoty (20 μg/m3 nesmí být překročeno častěji než 7x v kalendářním roce) 70 % mezní hodnoty (14 μg/m3) 50 % zimní mezní hodnoty (10 μg/m3) 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 175 d) OLOVO horní práh posuzování dolní práh posuzování Roční průměrná hodnota 70 % mezní hodnoty (0,35 μg/m3) 50 % zimní mezní hodnoty (0,25 μg/m3) II. Zjišťování překračování horního a dolního prahu posuzování Překročení horního a dolního prahu posuzování se zjišťuje na základě koncentrace během předcházejících pěti let, pokud jsou k dispozici příslušné údaje. Práh posuzování se považuje za překročený, pokud byl během těchto pěti let překročen častěji, než odpovídá trojnásobku povolených ročních překročení. Nejsou-li k dispozici údaje za celých pět předchozích let, mohou členské státy výsledky krátkodobých měřicích kampaní v tom ročním období a na těch místech, která jsou pravděpodobně typická pro nejvyšší hodnoty znečišťujících látek, spojit s údaji z emisních inventur a modelování. za účelem zjištění překročení horního a dolního prahu posuzování. 176 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 PŘÍLOHA VI UMÍSTĚNÍ MÍST ODBĚRU VZORKŮ PRO MĚŘENÍ OXIDU SIŘIČITÉHO, OXIDU DUSIČITÉHO A OXIDŮ DUSÍKU, ČÁSTIC A OLOVA VE VNĚJŠÍM OVZDUŠÍ Následující kritéria se uplatní v případě stacionárních měření. I. Kritéria pro umístění měření v makroměřítku a) Ochrana lidského zdraví Místa odběru vzorků, na nichž se provádí měření k ochraně lidského zdraví, by měla být umístěna tak, aby: i) poskytla údaje o zónách a aglomeracích, v nichž se vyskytuje nejvyšší koncentrace, jimž bude obyvatelstvo pravděpodobně přímo nebo nepřímo vystaveno po dobu významnou ve vztahu k průměrované době dotyčných mezních hodnot; ii) poskytla údaje o koncentracích v jiných zónách a aglomeracích, které jsou reprezentativní pro expozici obyvatelstva obecně. Místa odběru vzorků by obecně měla být umístěna tak, aby se zamezilo měření velmi malých mikroprostředí v jejich bezprostřední blízkosti. Jako doporučení platí, že místo odběru vzorků by mělo být položeno tak, aby bylo reprezentativní pro kvalitu ovzduší v okolí nejméně 200 m2 při odběru vzorků pro dopravu a několik čtverečních kilometrů při odběrech vzorků pro městské prostředí. Místa odběru vzorků by měla být pokud možno reprezentativní i pro podobná stanoviště, která neleží v jejich bezprostřední blízkosti. Je třeba brát ohled na to, že pokud je to třeba pro ochranu lidského zdraví, měla by místa odběru vzorků být umístěna na ostrovech. b) Ochrana ekosystémů a ochrana vegetace Místa odběru vzorků, na nichž se provádí měření k ochraně ekosystémů nebo ochraně vegetace, by měla být položena tak, aby byla vzdálena více než 20 km od aglomerací nebo 5 km od jiných zastavěných oblastí, průmyslových zařízení nebo silnic. Jako obecná zásada platí, že místo odběru vzorků by mělo být položeno tak, aby bylo reprezentativní pro kvalitu ovzduší v okolí nejméně 1 000 km2. Členské státy mohou se zohledněním zeměpisných podmínek zajistit, aby místo odběru vzorků bylo umístěno v malé vzdálenosti nebo bylo reprezentativní pro kvalitu ovzduší v menším okolí. Je třeba brát ohled na to, že je třeba posuzovat kvalitu ovzduší na ostrovech. II. Kritéria pro umístění měření v mikroměřítku Pokud je to prakticky možné, měl by se brát ohled na tyto obecné zásady: — proud vzduchu kolem vstupního otvoru odběrové sondy nesmí být omezen a v blízkosti odběrového měření nesmí být žádné překážky ovlivňující proud vzduchu (měřicí sonda musí být zpravidla vzdálena několik metrů od budov, balkonů, stromů a jiných překážek a minimálně 0,5 m od nejbližší budovy v případě měřicích bodů reprezentujících kvalitu ovzduší v v linii obytné zástavby), — obecně by vstupní otvor odběrové sondy měl být umístěn ve výšce mezi 1,5 m (dýchací zóna) a 4 m nad zemí. Za určitých okolností může být zapotřebí vyšší poloha vstupu měření (až 8 m). Výše položený vstup měření může být rovněž vhodný, je-li měřicí stanice reprezentativní pro velké území, — vstupní otvor odběrové sondy nesmí být umístěn v těsné blízkosti zdrojů, aby bylo zamezeno přímému vlivu emisí nesmísených s okolním vzduchem, — výstupní otvor odběrové sondy musí být umístěn tak, aby bylo znemožněn opětný vstup vytékajícího odebraného vzduchu zpět do vstupního otvoru odběrového zařízení, 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 177 — odběrová zařízení orientovaná na dopravu by měla: — se zřetelem na všechny znečišťující látky být vzdálena nejméně 25 m od velkých křižovatek a nejméně 4 m od středu nejbližšího dopravního pruhu, — pro měření oxidu dusičitého být vzdáleny nanejvýš 5 m od okraje vozovky, — pro měření částic a olova být umístěny tak, aby měření byla reprezentativní pro kvalitu ovzduší v blízkosti linie obytné zástavby. Podle okolností je třeba brát ohled rovněž na následující faktory: — spolupůsobící zdroje, — zabezpečení proti vnějším zásahům, — přístupnost, — elektrické napájení a telekomunikační vedení, — viditelnost měřicího místa ve vztahu k okolí, — bezpečnost veřejnosti a provozního personálu, — vhodnost sloučení měřicích stanic pro různé znečišťující látky, — požadavky územního plánu. III. Dokumentace a přezkoumání výběru míst Postupy pro výběr míst je třeba ve fázi klasifikace úplně zdokumentovat, např. fotografiemi okolí v hlavních světových stranách a detailní mapou. Měřící místa by měla být pravidelně kontrolována a opakovaně dokumentována, aby byla zajištěna průběžná platnost výběrových kritérií. 178 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 PŘÍLOHA VII KRITÉRIA PRO STANOVENÍ MINIMÁLNÍHO POČTU MÍST ODBĚRU VZORKŮ PRO STACIONÁRNÍ MĚŘENÍ KONCENTRACÍ OXIDU SIŘIČITÉHO (SO2), OXIDU DUSIČITÉHO (NO2) OXIDŮ DUSÍKU (NOX), ČÁSTIC A OLOVA VE VNĚJŠÍM OVZDUŠÍ I. Minimální počet míst odběru vzorků pro stacionární měření k posuzování dodržování mezních hodnot pro ochranu lidského zdraví a výstražných prahových hodnot v zónách a aglomeracích, v nichž stacionární měření představuje jediný zdroj informací a) Rozptýlené zdroje Obyvatelstvo aglomerace nebo zóny (v tisících) Pokud koncentrace překračuje horní práh posuzování Pokud maximální koncen- trace leží mezi horním a dolním prahem posuzo- vání Pro SO2 a NO2 v aglome- racích, v nichž maximální koncentrace leží pod dol- ním prahem posuzování 1 1 1 1 2 2 3 3 4 4 5 0 — 250 250-499 500-749 750-999 1 000 — 1 499 1 500 — 1 999 2 000 — 2 749 2 750 — 3 749 3 750 — 4 749 4 750 — 5 999 1 2 2 3 4 5 6 7 8 9 > 6 000 10 a částice: Pro NO2 včetně nejméně jedné pro měření stanice zdrojů městského prostředí a jedné měřicí stanice pro dopravu nepoužitelné 1 1 1 1 1 2 2 2 2 3 b) Bodové zdroje K posuzování znečištění ovzduší v bezprostřední blízkosti bodových zdrojů by se počet míst odběru vzorků látek pro stacionární měření měl vypočítat s ohledem na emisní hustotu, pravděpodobný rozptyl znečišťujících ovzduší a potenciální expozici obyvatelstva zvýšeným koncentracím. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 179 II. Minimální počet míst odběru vzorků pro stacionární měření k posouzení dodržování mezních hodnot pro ochranu ekosystémů nebo vegetace v jiných zónách než aglomeracích Pokud maximální koncentrace překračuje horní práh posu- zování Pokud maximální koncentrace leží mezi horním a dolním prahem posuzování 1 stanice na 20 000 km2 1 stanice na 40 000 km2 V případě ostrovních zón by se počet míst odběru vzorků měl vypočítat s ohledem na pravděpodobný rozptyl látek znečišťujících ovzduší a potenciální expozici ekosystémů nebo vegetace. 180 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 PŘÍLOHA VIII CÍLE JAKOSTI ÚDAJŮ A SESTAVENÍ VÝSLEDKŮ POSOUZENÍ KVALITY OVZDUŠÍ I. Cíle jakosti údajů Následující cíle jakosti údajů definované s ohledem na požadovanou přesnost metod posuzování, minimální časové pokrytí a získávání naměřených hodnot slouží jako vodítko pro programy zajišťování jakosti. Nepřetržité měření Přesnost minimální množství údajů Orientační měření Přesnost minimální množství údajů minimální trvání oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku částice a olovo 15 % 90 % 25 % 90 % 25 % 90 % 50 % 90 % 14 % (jedno náhodné měření týdně rovnoměrně rozložené po celý rok nebo osm týdnů rovno- měrně rozložených po celý rok) 14 % (jedno náhodné měření týdně rovnoměrně rozložené po celý rok nebo osm týdnů rovnoměrně rozlo- žených po celý rok) Modelování přesnost: hodinové průměrné hodnoty 50 — 60 % denní průměrné hodnoty roční průměrné hodnoty Objektivní odhad Přesnost 50 % 30 % 75 % dosud nestanoveno (1) 50 % 100 % (1) Změny k přizpůsobení tohoto bodu vědeckému a technickému pokroku se přijímají postupem podle čl. 12 odst. 2 směr- nice 96/62/ES Přesnost měření je definována v „Příručce k vyjádření nejistoty měření“ (ISO 1993) nebo v ISO 5725-1 „Přesnost (správnost a preciznost) měřicích metod a výsledků měření“ (1994). Procentní údaje v tabulce platí pro jednotlivá měření, průměrovaná za příslušné období ve vztahu k mezní hodnotě pro 95 % konfidenční interval (systematická odchylka + dvojnásobek standardní odchylky). Přesnost nepřetržitých měření by měla být interpretována tak, aby platila v oblasti náležité mezní hodnoty. Přesnost modelování a objektivních odhadů je definována jako nejvyšší odchylka naměřených a vypočtených hodnot koncentrací pro dané období ve vztahu k mezní hodnotě, aniž se zohlední časový sled případů. Požadavky minimálního množství údajů a minimálního trvání nezahrnují ztrátu údajů v důsledku pravidelné kalibrace nebo obvyklé údržby měřicích přístrojů. Členské státy však mohou provést namátková měření místo nepřetržitého měření částic a olova mohou, pokud mohou Komisi prokázat, že přesnost a 95 % interval spolehlivosti činí ve vztahu k nepřetržitým měřením kolem 10 %. Namátková měření je nutno rozložit rovnoměrně během celého roku. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 181 II. Výsledky posouzení kvality ovzduší Pro zóny nebo aglomerace, v nichž se místo měření užívá jiných zdrojů údajů jako doplňujících informací nebo jako jediného prostředku k posuzování kvality ovzduší, jej třeba shromáždit tyto údaje: — popis činnosti použité k posouzení, — použité specifické metody s odkazy na popisy metody, — zdroje údajů a informací, — popis výsledků včetně přesnosti; obzvláště rozsah každé oblasti nebo popřípadě délka silnic v zóně nebo aglomeraci, v nichž koncentrace znečišťujících látek překračují mezní hodnoty plus případné meze tolerance, a všechny zeměpisné oblasti, v nichž koncentrace překračuje horní a dolní práh posuzování, — u mezních hodnot na ochranu lidského zdraví údaje o obyvatelstvu, které je potenciálně vystaveno koncentraci nad mezní hodnotou. Tam, kde je to možné, by členské státy měly sestavit mapy rozložení koncentrací každé zóny a každé aglomerace. III. Normalizace U oxidu siřičitého a oxidů dusíku se objem vztahuje na normování při teplotě 293oK a tlaku 101,3 kPa. 182 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 PŘÍLOHA IX REFERENČNÍ METODY POSUZOVÁNÍ KONCENTRACÍ OXIDU SIŘIČITÉHO, OXIDU DUSIČITÉHO A OXIDŮ DUSÍKU, ČÁSTIC (PM10 A PM2,5) A OLOVA I. Referenční metoda pro rozbor oxidu siřičitého ISO/FDIS 10498 (návrh normy) Vnější ovzduší — stanovení oxidu siřičitého — ultrafialová fluorescenční metoda. Členské státy mohou použít jinou metodu, jestliže dotyčný členský stát může prokázat, že jí lze docílit rovnocenných výsledků jako výše uvedenou metodou. II. Referenční metoda pro rozbor oxidu dusičitého a oxidů dusíku ISO 7996: 1985 Vnější ovzduší — stanovení hmotnostní koncentrace oxidů dusíku — chemiluminiscenční metoda. Členské státy mohou použít jinou metodu, jestliže dotyčný členský stát může prokázat, že jí lze docílit rovnocenných výsledků jako výše uvedenou metodou. III. A Referenční metoda pro odběr vzorků olova Metoda stanovená v příloze směrnice 82/884/EHS Rady se použije jako referenční metoda pro odběr vzorků olova do okamžiku, ke kterému musí být dosaženo mezní hodnoty podle přílohy IV této směrnice, jestliže podle kapitoly IV této přílohy je jako referenční metoda stanovena metoda PM10. Členské státy mohou použít jinou metodu, jestliže dotyčný členský stát může prokázat, že jí lze docílit rovnocenných výsledků jako výše uvedenou metodou. III. B Referenční metoda pro rozbor olova ISO 9855: 1993 Vnější ovzduší — stanovení podílu olova vázaného na částice v polétavém prachu odběrem vzorku filtrem — metoda atomové absorpční spektrometrie. Členské státy mohou použít jinou metodu, jestliže dotyčný členský stát může prokázat, že jí lze docílit rovnocenných výsledků jako výše uvedenou metodou. IV. Referenční metoda pro odběr vzorků a měření koncentrace PM10 Jako referenční metody se použije metody popsané v normě: EN 12341 „Kvalita ovzduší — polní zkouška k prokázání rovnocennosti metod odběru vzorků pro frakci částic PM10“. Princip měření spočívá v odloučení frakce částic PM10 z ovzduší na filtru a v gravimetrickém stanovení hmoty. Členské státy mohou použít i jiné metody, jestliže dotyčný členský stát může prokázat, že se jí dociluje rovnocenných výsledků jako výše uvedenou metodou nebo jinou metodu, jestliže dotyčný členský stát může prokázat, že metoda vykazuje pevný vztah k referenční metodě. V těchto případech se musí výsledky docílené touto metodou zkorigovat vhodným faktorem, aby se docílilo rovnocenných výsledků jako při použití referenční metody. Členské státy musí informovat Komisi, o metodě požité k odběru vzorků a měření koncentrace PM10. Komise musí co nejdříve provést porovnání metod odběru vzorků a měření pro koncentraci PM10 pro získání informací pro revizi této směrnice podle článku 10. V. Předběžná referenční metoda pro odběr vzorků a měření koncentrace PM2,5 Komise v dohodě s výborem, na nějž se odvolává článek 12 směrnice 96/62/ES do 19. července 2001, vypracuje pokyny pro vhodnou předběžnou referenční metodu odběru vzorků a měření koncentrace PM2,5. Členské státy mohou použít jinou metodu, kterou považují za vhodnou. Každý členský stát musí uvědomit Komisi o použité metodě odběru vzorků a měření koncentrace PM2,5. Komise musí co nejdříve provést porovnání metod odběru vzorků a měření pro koncentraci PM2,5 pro získání údajů k revizi této směrnice podle článku 10. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 183 VI. Referenční techniky modelování V současné době ještě nelze udat žádné referenční techniky modelování. Změny za účelem přizpůsobení tohoto bodu vědeckému a technickému pokroku se přijímají postupem podle čl. 12 odst. 2 směrnice 96/62/ES


title: 99/280/EZ: Odluka Vijeća od 22. travnja 1999. o postupku Zajednice za obavješćivanje i savjetovanje o troškovima opskrbe sirovom naftom i potrošačkim cijenama naftnih derivata

eurovoc_concepts:
consumer price
distribution cost
import
petroleum
petroleum product
supply

text: L_1999110HR. 01000801. xml 12/Sv. 001 HR Službeni list Europske unije 33 31999D0280 L 110/8 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 22. 04. 1999. ODLUKA VIJEĆA od 22. travnja 1999. o postupku Zajednice za obavješćivanje i savjetovanje o troškovima opskrbe sirovom naftom i potrošačkim cijenama naftnih derivata (1999/280/EZ) VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 213. , uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija (1), uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3), (1) budući da je za zadovoljavajuće funkcioniranje unutarnjeg tržišta, a posebno za slobodno kretanje robe unutar Zajednice, potrebna transparentnost potrošačkih cijena naftnih derivata i podaci o troškovima opskrbe sirovom naftom; (2) budući da se Direktivom Vijeća 76/491/EEZ od 4. svibnja 1976. o postupku Zajednice za obavješćivanje i savjetovanje o cijenama sirove nafte i naftnih derivata u Zajednici (4) od država članica zahtijeva da Komisiji dostavljaju podatke koji više ne odražavaju prevladavajuće uvjete na tržištima nafte; budući da bi stoga Direktivu 76/491/EEZ trebalo staviti izvan snage i zamijeniti novim postupkom Zajednice za obavješćivanje; (3) budući da Uredba Vijeća (EZ) br. 2964/95 od 20. prosinca 1995. o uvođenju sustava registriranja uvoza i isporuka sirove nafte u Zajednici (5) omogućuje Komisiji da za svaku državu članicu bude obaviještena o mjesečnom trošku opskrbe po vrsti sirove nafte kada je riječ o uvozu iz trećih zemalja ili isporukama iz druge države članice, ali joj ne omogućuje određivanje ukupnog troška opskrbe sirovom naftom u Zajednici; (4) budući da je stoga poželjno utvrditi postupak Zajednice za obavješćivanje i savjetovanje o troškovima opskrbe sirovom naftom i potrošačkim cijenama naftnih derivata; (5) budući da taj postupak zahtijeva da se od država članica u pravilnim vremenskim razmacima dobivaju određeni podaci o troškovima opskrbe sirovom naftom i potrošačkim cijenama naftnih derivata u zbirnom obliku; (6) budući da bi države članice, u skladu sa svojom postojećom praksom, trebale nastaviti svakog ponedjeljka dostavljati Komisiji potrošačke cijene naftnih derivata, kao što su to na dragovoljnoj osnovi činile prije; budući da države članice mogu zadržati svoj postojeći sustav ili oblikovati nove postupke prikupljanja podataka; (7) budući da bi prikupljeni podaci trebali omogućiti uspoređivanje trenda troškova i cijena nafte u Zajednici; (8) budući da porezi na naftne derivate čine sastavni dio prodajne cijene te da je stoga, kako bi se osigurala transparentnost cijena tih proizvoda i napravila usporedba cijena u Zajednici, potrebno navesti potrošačke cijene naftnih derivata bez davanja i poreza, kao i one sa svim porezima; (9) budući da bi se prikupljeni podaci i rezultati analiza koje je provela Komisija trebali zbog osiguranja tržišne transparentnosti objaviti na razini Zajednice te bi trebali biti predmetom savjetovanja između država članica i Komisije; (10) budući da bi Komisija, u slučaju da utvrdi nepravilnosti ili nedosljednosti u dostavljenim brojkama, trebala imati mogućnost dobivanja dodatnih podataka od dotične države članice; (11) budući da je potrebno detaljnije utvrditi točno uređenje dostavljanja potrebnih podataka, DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. Države članice Komisiji dostavljaju podatke koji se odnose na trošak opskrbe sirovom naftom (cijena CIF-a) i na potrošačke cijene naftnih derivata na način utvrđen u članku 3. Popis naftnih derivata naveden je u Prilogu. Ti se podaci dobivaju agregiranjem primljenih podataka i predstavljaju se na način da se dobije što je moguće vjernija slika tržišta nafte svake države članice. Članak 2. Za potrebe ove Odluke: 1. „trošak opskrbe” znači trošak svih uvoza i isporuka sirove nafte kao i trošak sirove nafte proizvedene u državi članici; 2. „uvoz sirove nafte” znači sve količine sirove nafte koje ulaze u Zajednicu u druge svrhe osim provoza i koje su namijenjene zadovoljavanju potreba države članice; 3. „isporuke sirove nafte” znači sve količine sirove nafte koje ulaze na državno područje države članice iz druge države članice u druge svrhe osim provoza i koje su namijenjene zadovoljavanju potreba prvo navedene države članice; 4. „sirova nafta proizvedena u državi članici” znači svu sirovu naftu proizvedenu i prerađenu u državi članici čija proizvodnja na godišnjoj osnovi predstavlja više od 15 % njezine ukupne opskrbe sirovom naftom; 5. „potrošačke cijene” znači najreprezentativnije razine cijena koje se u određenoj kategoriji stvarno zaračunavaju potrošaču. Članak 3. (1)   Države članice Komisiji dostavljaju sljedeće podatke: (a) mjesečni trošak opskrbe sirovom naftom (cijena CIF-a), i to u mjesecu koji slijedi iza kraja dotičnog mjeseca; (b) potrošačke cijene naftnih proizvoda bez davanja i poreza, kao i one sa svim porezima, koje vrijede 15. dana svakog mjeseca, i to u roku od 30 dana koji slijede iza 15. dana dotičnog mjeseca. (2)   Države članice na temelju postojećih sustava prikupljanja nastavljaju dostavljati Komisiji potrošačke cijene naftnih derivata bez davanja i poreza koje vrijede svakog ponedjeljka, najkasnije do 12 sati sljedećeg dana. Članak 4. Na temelju podataka prikupljenih sukladno ovoj Odluci Komisija u odgovarajućem obliku objavljuje: (a) svakog mjeseca trošak opskrbe sirovom naftom (cijena CIF-a) i potrošačke cijene naftnih derivata bez davanja i poreza, kao i one sa svim porezima, koje vrijede 15. dana svakog mjeseca; (b) svakog tjedna potrošačke cijene naftnih derivata bez davanja i poreza koje vrijede svakog ponedjeljka. Članak 5. Države članice i Komisija međusobno se savjetuju o pitanjima povezanima s ovom Odlukom, kao što su podaci prikupljeni na temelju ove Odluke. Članak 6. Svi podaci dostavljeni na temelju ove Odluke povjerljivi su. Tom se odredbom, međutim, ne sprečava distribuciju općenitih ili sažetih informacija na način koji ne otkriva detalje o pojedinačnim poduzećima, tj. ako se odnose na barem tri poduzeća. Države članice mogu se uzdržati od dostavljanja pojedinosti koje se odnose na takva pojedinačna poduzeća. Članak 7. Ako Komisija utvrdi da postoje nepravilnosti ili nedosljednosti u podacima koje su joj dostavile države članice, ona može od država članica zatražiti dopuštenje da se sama upozna s postupcima izračuna i procjene na kojima se temelje agregirani podaci. Članak 8. U okviru granica utvrđenih ovom Odlukom Komisija donosi provedbene odredbe u pogledu oblika, sadržaja i svih drugih obilježja dostavljanja podataka predviđenih u članku 1. Članak 9. Direktiva 76/491/EEZ stavlja se izvan snage. Članak 10. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Luxembourgu 22. travnja 1999. Za Vijeće Predsjednik W. MÜLLER (1)  SL C 232, 24. 7. 1998. , str. 10. (2)  SL C 313, 12. 10. 1998. , str. 68. (3)  SL C 407, 28. 12. 1998. , str. 182. (4)  SL L 140, 28. 5. 1976. , str. 4. (5)  SL L 310, 22. 12. 1995. , str. 5. PRILOG Popis naftnih derivata 1. motorna goriva: — na benzinskoj postaji: — olovni benzin super — bezolovni benzin super Euro 95 (Euro super 95) — dizelsko gorivo — LPG (ukapljeni naftni plin) 2. goriva za grijanje u kućanstvima: — za male potrošače: — plinsko ulje za grijanje 3. industrijska goriva: — za isporuke na veleprodajno tržište: — loživo ulje (sa sadržajem sumpora preko 1 %) — loživo ulje (sa sadržajem sumpora koji ne prelazi 1 %)


title: Verordening (EG) nr. 861/1999 van de Raad van 22 april 1999 tot wijziging van bijlage I van Verordening (EEG) nr. 2658/87 met betrekking tot de tarief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschappelijk douanetarief (booreilanden)

eurovoc_concepts:
common customs tariff
offshore oil structure
tariff nomenclature

formats: html pdf print

text: 27. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 108/11 VERORDENING (EG) Nr. 861/1999 VAN DE RAAD van 22 april 1999 tot w¶ziging van b¶lage I van Verordening (EEG) nr. 2658/87 met betrekking tot de tarief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschappel¶k douanetarief (booreilanden) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 28, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende dat Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad van 23 juli 1987 met betrekking tot de tarief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschappel¶k douane- tarief (1), in een schorsing van de douanerechten voor de producten die bestemd z¶n voor de bouw, de reparatie, het onderhoud of de verbouwing van boor- of werk- eilanden van onderverdeling ex 8430 49, die in de territo- riale zee van de lidstaten vast op de zeebodem z¶n of worden geplaatst; Overwegende dat het in het belang van de Gemeenschap is de schorsing van de douanerechten uit te breiden tot de producten van onderverdeling ex 8430 49 die bestemd z¶n voor de bouw, de reparatie, het onderhoud of de verbouwing van boor- of werkeilanden die buiten de terri- toriale zee van de lidstaten vast op de zeebodem z¶n of worden geplaatst, teneinde rekening te houden met de ontwikkeling van de techniek, de douaneprocedures te vereenvoudigen en de concurrentiepositie van de Euro- pese ondernemingen te verbeteren, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 In de inleidende bepalingen van b¶lage I b¶ Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad met betrekking tot de tartief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschap- pel¶k douanetarief worden onder het opschrift b¶zondere bepalingen, punt A. 2. a)1) de woorden „van onderverdeling ex 8430 49, die in de territoriale zee van de lidstaten vast op de zeebodem z¶n of worden geplaatst,” vervangen door „van onderverdeling ex 8430 49, die in of buiten de terri- toriale zee van de lidstaten vast op de zeebodem z¶n of worden geplaatst,”. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Luxemburg, 22 april 1999. Voor de Raad De Voorzitter W. M(cid:154)LLER (1) PB L 256 van 7. 9. 1987, blz. 1. Verordening laatstel¶k gew¶- zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2261/98 van de Commissie (PB L 292 van 30. 10. 1998, blz. 1)


title: Orientation de la Banque Centrale Européenne 22 avril 1999 concernant l'autorisation d'émettre des billets nationaux au cours de la période transitoire (BCE/1999/NP11)

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Central Bank
euro
exchange rate
national currency
transitional period (EU)

formats: html print


title: 1999/281/EG: Rådets beslut av den 22 april 1999 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
appointment of staff

text: L 110/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 1999 R(cid:143)DETS BESLUT av den 22 april 1999 om utn(cid:132)mning av en ledamot i Regionkommitt(cid:130)n (1999/281/EG) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 198a i detta, med beaktande av r(cid:134)dets beslut 98/110/EG av den 26 januari 1998 (1) om utn(cid:132)mning av Regionkommitt(cid:130)ns ledam(cid:148)ter och suppleanter, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: En plats som ordinarie ledamot i Regionkommitt(cid:130)n har blivit ledig till f(cid:148)ljd av Rembert Behrendts avg(cid:134)ng som ordinarie ledamot vilket meddelades r(cid:134)det den 23 mars 1999. De kandidater som den tyska regeringen f(cid:148)reslagit har beaktats. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Enda artikel Werner Ballhausen utn(cid:132)mns till ordinarie ledamot i Regionkommitt(cid:130)n som ers(cid:132)ttare f(cid:148)r Rembert Behrendt under (cid:134)terstoden av dennes mandatperiod, dvs. till och med den 25 januari 2002. Utf(cid:132)rdat i Luxemburg den 22 april 1999. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar W. M(cid:154)LLER Ordf(cid:148)rande (1) EGT L 28, 4. 2. 1998, s. 19


title: Euroopan keskuspankin työjärjestys sellaisena kuin se on muutettuna 22 päivänä huhtikuuta 1999

eurovoc_concepts:
European Central Bank
institutional structure
operation of the Institutions

text: L 125/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 19. 5. 1999 EUROOPAN KESKUSPANKIN TY(cid:153)J(cid:142)RJESTYS SELLAISENA KUIN SE ON MUUTETTUNA 22 P(cid:142)IV(cid:142)N(cid:142) HUHTIKUUTA 1999 EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon p(cid:148)yt(cid:132)kirjan Euroopan keskuspankkij(cid:132)rjes- telm(cid:132)n ja Euroopan keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)st(cid:132) (j(cid:132)ljem- p(cid:132)n(cid:132) ”peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)”) ja erityisesti sen 12. 3 artiklan, ON P(cid:142)(cid:142)TT(cid:142)NYT HYV(cid:142)KSY(cid:142) T(cid:142)M(cid:142)N TY(cid:153)J(cid:142)RJES- TYKSEN: YLEIST(cid:142) 1 artikla Perustamissopimus ja peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) T(cid:132)ll(cid:132) ty(cid:148)j(cid:132)rjestyksell(cid:132) t(cid:132)ydennet(cid:132)(cid:132)n Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimusta (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”perustamissopimus”) ja peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n ty(cid:148)j(cid:132)rjestyksen termeill(cid:132) on sama merkitys kuin perustamissopimuksessa ja peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132). I LUKU EKP:N NEUVOSTO 2 artikla EKP:n neuvoston kokousten aika ja paikka 2. 1 EKP:n neuvosto p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) puheenjohtajan ehdotuk- sesta kokousten ajankohdan. EKP:n neuvosto kokoontuu periaatteessa s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisin v(cid:132)liajoin hyviss(cid:132) ajoin ennen kunkin kalenterivuoden alkua m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ns(cid:132) aikataulun mukaisesti. 2. 2 Puheenjohtajan on kutsuttava EKP:n neuvosto koolle, jos v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kolme EKP:n neuvoston j(cid:132)sent(cid:132) sit(cid:132) pyyt(cid:132)(cid:132). Puheenjohtaja voi my(cid:148)s kutsua EKP:n neuvoston 2. 3 koolle aina, kun h(cid:132)n katsoo sen tarpeelliseksi. EKP:n neuvosto kokoontuu yleens(cid:132) Euroopan 2. 4 keskuspankin (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”EKP”) tiloissa. 2. 5 Kokouksia voidaan my(cid:148)s pit(cid:132)(cid:132) puhelinneuvotte- luina, ellei v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kolme kansallisen keskuspankin p(cid:132)(cid:132)johtajaa sit(cid:132) vastusta. 3 artikla EKP:n neuvoston kokouksiin osallistuminen 3. 1 Jollei t(cid:132)ss(cid:132) ty(cid:148)j(cid:132)rjestyksess(cid:132) toisin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132), EKP:n neuvoston kokouksiin saavat osallistua ainoastaan EKP:n neuvoston j(cid:132)senet, Euroopan unionin neuvoston puheen- johtaja ja Euroopan yhteis(cid:148)jen komission j(cid:132)sen. 3. 2 Kunkin kansallisen keskuspankin p(cid:132)(cid:132)johtajan ohella kokouksiin voi yleens(cid:132) osallistua yksi henkil(cid:148) paitsi rahapolitiikkaa k(cid:132)sitelt(cid:132)ess(cid:132). Jos kansallisen keskuspankin p(cid:132)(cid:132)johtaja ei voi osal- 3. 3 listua kokoukseen, h(cid:132)n voi kirjallisesti nimet(cid:132) varaj(cid:132)senen, mik(cid:132) ei kuitenkaan rajoita 4 artiklan soveltamista. T(cid:132)m(cid:132) kirjallinen tiedonanto on l(cid:132)hetett(cid:132)v(cid:132) puheenjohtajalle hyviss(cid:132) ajoin ennen kokousta. EKP:n neuvosto voi kutsua kokouksiinsa my(cid:148)s 3. 4 muita henkil(cid:148)it(cid:132), jos se katsoo sen aiheelliseksi. 4 artikla (cid:142)(cid:132)nest(cid:132)minen 4. 1 EKP:n neuvosto on p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)svaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen j(cid:132)senist(cid:132) on l(cid:132)sn(cid:132). Jos EKP:n neuvosto ei ole p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)svaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isen kokouksen, jossa v(cid:132)himm(cid:132)isj(cid:132)senm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei ole p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)svaltaisuuden edellytyksen(cid:132). EKP:n neuvosto (cid:132)(cid:132)nest(cid:132)(cid:132) puheenjohtajan pyyn- 4. 2 n(cid:148)st(cid:132). Puheenjohtaja k(cid:132)ynnist(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s (cid:132)(cid:132)nestysmenettelyn, jos joku EKP:n neuvoston j(cid:132)sen sit(cid:132) h(cid:132)nelt(cid:132) pyyt(cid:132)(cid:132). (cid:142)(cid:132)nest(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) est(cid:132) EKP:n pid(cid:132)ttymiset 4. 3 neuvostoa tekem(cid:132)st(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksi(cid:132) peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 41. 2 artiklan nojalla. eiv(cid:132)t Jos EKP:n neuvoston j(cid:132)sen on pitk(cid:132)n aikaa (yli 4. 4 kuukauden) estynyt (cid:132)(cid:132)nest(cid:132)m(cid:132)st(cid:132), h(cid:132)n voi nimet(cid:132) varaj(cid:132)- senen EKP:n neuvoston j(cid:132)seneksi. Jos kansallisen keskuspankin p(cid:132)(cid:132)johtaja on estynyt 4. 5 osallistumasta (cid:132)(cid:132)nestykseen peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 28, 29, 30, 32, 33 ja 51 artiklan nojalla teht(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132), h(cid:132)nen nimetty varaj(cid:132)senens(cid:132) voi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) p(cid:132)(cid:132)johtajan (cid:132)(cid:132)nt(cid:132), joka painotetaan peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 10. 3 artiklan mukaisesti. 4. 6 Puheenjohtaja voi pit(cid:132)(cid:132) salaisen lippu(cid:132)(cid:132)nestyksen, jos kolme EKP:n neuvoston j(cid:132)sent(cid:132) sit(cid:132) h(cid:132)nelt(cid:132) pyyt(cid:132)(cid:132). Jos peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 11. 1, 11. 3 tai 11. 4 artiklan nojalla teht(cid:132)v(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s koskee EKP:n neuvoston mahdollisesti j(cid:132)seni(cid:132) henkil(cid:148)kohtaisesti, (cid:132)(cid:132)nestyksen on aina oltava salainen lippu(cid:132)(cid:132)nestys. T(cid:132)llaisissa tapauksissa j(cid:132)senet, joita teht(cid:132)v(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s koskee, eiv(cid:132)t saa ottaa osaa (cid:132)(cid:132)nestykseen. 19. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 125/35 P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksi(cid:132) voidaan tehd(cid:132) my(cid:148)s kirjallisella menette- 4. 7 lyll(cid:132), ellei v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kolme EKP:n neuvoston j(cid:132)sent(cid:132) sit(cid:132) vastusta. Kirjallinen menettely edellytt(cid:132)(cid:132): 1) yleens(cid:132) v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n viitt(cid:132) ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) EKP:n neuvoston kunkin j(cid:132)senen harkintaa varten, 2) EKP:n neuvoston kunkin j(cid:132)senen (tai 4. 4 artiklan mukaisen varaj(cid:132)senen) henkil(cid:148)- kohtaista allekirjoitusta ja 3) kaikkien t(cid:132)llaisten p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten kirjaamista EKP:n neuvoston seuraavan kokouksen p(cid:148)yt(cid:132)- kirjaan. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksi(cid:132) voidaan tehd(cid:132) my(cid:148)s kirjallisella menette- johtokunnan j(cid:132)sent(cid:132) sit(cid:132) 7. 2 lyll(cid:132), ellei v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kaksi vastusta. Johtokunnan j(cid:132)senet, joita peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 11. 1, 11. 3 7. 3 tai 11. 4 artiklan nojalla mahdollisesti teht(cid:132)v(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s koskee henkil(cid:148)kohtaisesti, eiv(cid:132)t saa ottaa osaa (cid:132)(cid:132)nestyk- seen. 5 artikla EKP:n neuvoston kokousten j(cid:132)rjest(cid:132)minen asiakirjoineen 5. 1 EKP:n neuvosto hyv(cid:132)ksyy jokaisen kokouksen esityslistan. Johtokunta laatii alustavan esityslistan, joka l(cid:132)hetet(cid:132)(cid:132)n liittyvine siihen EKP:n joilla on oikeus osallistua neuvoston j(cid:132)senille ja muille, kokouksiin, v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kahdeksan p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) ennen kyseist(cid:132) kokousta, paitsi eritt(cid:132)in kiireellisiss(cid:132) tapauksissa, jolloin johtokunnan on menetelt(cid:132)v(cid:132) olosuhteiden vaatimalla tavalla. EKP:n neuvosto voi puheenjohtajan tai EKP:n neuvoston j(cid:132)senen esityksest(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) poistaa asioita alus- tavalta esityslistalta tai lis(cid:132)t(cid:132) niit(cid:132) siihen. Asia on poistet- tava esityslistalta v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kolmen EKP:n neuvoston j(cid:132)senen sit(cid:132) pyyt(cid:132)ess(cid:132), jos siihen liittyvi(cid:132) asiakirjoja ei ole l(cid:132)hetetty j(cid:132)senille ajoissa. 5. 2 EKP:n neuvoston kokousp(cid:148)yt(cid:132)kirja jaetaan EKP:n neuvoston j(cid:132)senten hyv(cid:132)ksytt(cid:132)v(cid:132)ksi seuraavassa kokouk- sessa (tai tarvittaessa t(cid:132)t(cid:132) aiemmin kirjallisella menette- lyll(cid:132)), ja sen allekirjoittaa puheenjohtaja. II LUKU JOHTOKUNTA 6 artikla Johtokunnan kokousten aika ja paikka Johtokunta p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) puheenjohtajan ehdotuksesta 6. 1 kokousten ajankohdan. Puheenjohtaja voi my(cid:148)s kutsua johtokunnan koolle 6. 2 aina, kun h(cid:132)n katsoo sen tarpeelliseksi. 7 artikla (cid:142)(cid:132)nest(cid:132)minen Voidakseen (cid:132)(cid:132)nest(cid:132)(cid:132) peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 11. 5 artiklan 7. 1 mukaisesti johtokunta on p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)svaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen j(cid:132)senist(cid:132) on l(cid:132)sn(cid:132). Jos johtokunta ei ole p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)svaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylim(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)isen kokouksen, jossa v(cid:132)himm(cid:132)isj(cid:132)senm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei ole p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)svaltaisuuden edellytyksen(cid:132). 8 artikla Johtokunnan kokousten j(cid:132)rjest(cid:132)minen Johtokunta p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) kokoustensa j(cid:132)rjest(cid:132)misest(cid:132). III LUKU EUROOPAN KESKUSPANKIN ORGANISAATIO 9 artikla Euroopan keskuspankkij(cid:132)rjestelm(cid:132)n komiteat 9. 1 Euroopan keskuspankkij(cid:132)rjestelm(cid:132)n (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”EKPJ”) avuksi perustetaan Euroopan keskuspankkij(cid:132)rjes- telm(cid:132)n komiteoita (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”EKPJ:n komiteat”), joiden j(cid:132)senin(cid:132) ovat EKP:n ja kunkin osallistuvan j(cid:132)senvaltion kansallisen keskuspankin edustajat. 9. 2 EKP:n neuvosto m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) EKPJ:n komiteoiden teht(cid:132)v(cid:132)t ja nimitt(cid:132)(cid:132) niiden puheenjohtajat. Puheenjohta- jaksi nimitet(cid:132)(cid:132)n yleens(cid:132) EKP:n edustaja. Sek(cid:132) EKP:n neuvostolla ett(cid:132) johtokunnalla on oikeus pyyt(cid:132)(cid:132) EKPJ:n komiteoilta selvityksi(cid:132) erityisist(cid:132) aiheista. 9. 3 Komiteat raportoivat toiminnastaan EKP:n neuvos- tolle johtokunnan v(cid:132)lityksell(cid:132). Pankkivalvontakomitea ei ole velvollinen raportoimaan toiminnastaan johtokunnan kautta silloin, kun se toimii neuvottelufoorumina kysy- myksiss(cid:132), liity perustamissopimuksessa ja peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)riteltyihin EKPJ:n valvontateht(cid:132)viin. jotka eiv(cid:132)t 9. 4 Jokaisen euroalueen ulkopuolisen j(cid:132)senvaltion kansallinen keskuspankki voi my(cid:148)s nimet(cid:132) edustajan, joka osallistuu EKPJ:n komitean kokouksiin aina, kun komitea k(cid:132)sittelee yleisneuvoston toimivaltaan kuuluvia asioita. N(cid:132)m(cid:132) edustajat voidaan my(cid:148)s kutsua osallistu- maan kokouksiin aina, kun komitean puheenjohtaja ja johtokunta katsovat sen tarpeelliseksi. Euroopan yhteis(cid:148)jen komissiota suoraan koskevissa 9. 5 erityisiss(cid:132) asioissa komission yksik(cid:148)iden edustajia voidaan kutsua EKPJ:n komiteoiden kokouksiin. My(cid:148)s muiden Euroopan yhteis(cid:148)n toimielinten ja kolmansien osapuolten edustajia voidaan kutsua, jos ja kun se katsotaan aiheelli- seksi. 9. 6 EKP tarjoaa EKPJ:n komiteoille sihteeripalvelut. L 125/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 19. 5. 1999 10 artikla Sis(cid:132)inen organisaatio EKP:n neuvostoa kuultuaan johtokunta p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) 10. 1 EKP:n yksik(cid:148)iden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), nimest(cid:132) ja toimivallasta. T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkistetaan. Johtokunta p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) 10. 2 Kaikki EKP:n yksik(cid:148)t asetetaan johtokunnan alai- suuteen. yksitt(cid:132)isist(cid:132) vastuista EKP:n yksik(cid:148)ihin n(cid:132)hden ja tiedottaa niist(cid:132) EKP:n neuvostolle, ja henkil(cid:148)st(cid:148)lle. Kaikki t(cid:132)llaiset p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset tehd(cid:132)(cid:132)n vain kaikkien johto- kunnan j(cid:132)senten l(cid:132)sn(cid:132) ollessa, eik(cid:132) niit(cid:132) voida tehd(cid:132) puheenjohtajan antaman (cid:132)(cid:132)nen vastaisesti. yleisneuvostolle j(cid:132)sentens(cid:132) lausunto, joka koskee poikkeusta kumottaessa annet- tavia EY:n s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksi(cid:132). 12. 2 Aina kun yleisneuvostoa pyydet(cid:132)(cid:132)n esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n edellisen kohdan mukaisia kommentteja, sille on annet- tava niiden esitt(cid:132)miseen kohtuullinen aika, jonka on oltava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kymmenen ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132). Eritt(cid:132)in kiireelli- sess(cid:132) tapauksessa (joka on perusteltava pyynn(cid:148)ss(cid:132)) aika voidaan supistaa viiteen ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n. Puheenjohtaja voi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kirjallista menettely(cid:132). Puheenjohtaja 12. 3 perus- s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 47. 4 artiklan mukaisesti tiedon EKP:n neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksist(cid:132). yleisneuvostolle antaa 11 artikla EKP:n henkil(cid:148)st(cid:148) 13 artikla Johtokunnan ja yleisneuvoston v(cid:132)linen suhde 11. 1 Jokaiselle EKP:n henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:148)n kuuluvalle kerro- taan h(cid:132)nen asemansa EKP:n organisaatiossa, esimieslin- jansa ja ammatilliset vastuualueensa. EKP:n yleisneuvostolle annetaan tilaisuus esitt(cid:132)(cid:132) 13. 1 johtokunnalle kommentteja ennen kuin laatii Johtokunta toimintaa ohjaavia 11. 2 s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”hallinnolliset kiertokirjeet”), sanotun kuiten- kaan rajoittamatta peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 36 ja 47 artiklan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t velvoittavat koko EKP:n henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:132). Johtokunta laatii ja saattaa ajan tasalle j(cid:132)senilleen 11. 3 ja henkil(cid:148)st(cid:148)lle tarkoitetut menettelytapaohjeet. IV LUKU YLEISNEUVOSTON OSALLISTUMINEN EUROOPAN KESKUSPANKKIJ(cid:142)RJESTELM(cid:142)N TEHT(cid:142)VIIN 12 artikla EKP:n neuvoston ja yleisneuvoston v(cid:132)linen suhde 12. 1 EKP:n yleisneuvostolle annetaan tilaisuus esitt(cid:132)(cid:132) kommentteja ennen kuin EKP:n neuvosto hyv(cid:132)ksyy seuraavat: (cid:190) peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 4 ja 25. 1 artiklan mukaiset lausunnot (cid:190) peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 42 artiklan nojalla annetut tilastointia koskevat EKP:n suositukset (cid:190) vuosikertomus (cid:190) kirjanpitos(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen ja toiminnasta annettavien tietojen standardoimista koskevat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t (cid:190) toimenpiteet peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 29 artiklan soveltamiseksi (cid:190) EKP:n henkil(cid:148)st(cid:148)n palvelussuhteen ehdot (cid:190) valuuttakurssien lopullista vahvistamista edelt(cid:132)vien valmistelujen yhteydess(cid:132) joko perustamissopimuksen 109 L artiklan 5 kohdan mukainen lausunto tai (cid:190) johtokunta panee t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n EKP:n neuvoston s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joihin edell(cid:132) olevan 12. 1 artiklan mukaisesti edellytet(cid:132)(cid:132)n yleisneuvoston my(cid:148)t(cid:132)vaikutusta, (cid:190) johtokunta antaa EKP:n neuvostolta peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n toimivaltuuksien t(cid:132)m(cid:132)n edellytt(cid:132)v(cid:132)t artiklan mukaisesti EKP:n 12. 1 artiklan nojalla s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksi(cid:132), perusteella 12. 1 ty(cid:148)j(cid:132)rjestyksen neuvoston my(cid:148)t(cid:132)vaikutusta. saamiensa jotka 13. 2 Kun yleisneuvostoa pyydet(cid:132)(cid:132)n esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n edel- lisen kohdan mukaisia kommentteja, sille on annettava niiden esitt(cid:132)miseen kohtuullinen aika, jonka on oltava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kymmenen ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132). Eritt(cid:132)in kiireellisess(cid:132) tapauksessa (joka on perusteltava pyynn(cid:148)ss(cid:132)) aika voidaan supistaa viiteen ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n. Puheenjohtaja voi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kirjallista menettely(cid:132). V LUKU ERITYISET MENETTELYS(cid:142)(cid:142)NN(cid:153)T 14 artikla Toimivallan siirt(cid:132)minen 14. 1 EKP:n neuvoston toimivallan siirt(cid:132)misest(cid:132) johto- kunnalle peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 12. 1 artiklan toisen kohdan viimeisen virkkeen nojalla on ilmoitettava asianomaisille joilla on osapuolille ja tarvittaessa julkistettava ne asiat, kolmansia osapuolia koskevia oikeusvaikutuksia. Siirre- tyll(cid:132) toimivallalla annetuista s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksist(cid:132) on viipym(cid:132)tt(cid:132) ilmoitettava EKP:n neuvostolle. 19. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 125/37 Peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n tehtyjen 14. 2 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten mukaisesti laadittu luettelo EKP:n nimenkirjoit- tajista jaetaan osapuolille, joita asia koskee. artiklan nojalla 39 rimuodossa. Kaikki EKP:n suuntaviivat, jotka julkaistaan virallisesti, k(cid:132)(cid:132)nnet(cid:132)(cid:132)n Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisille kielille. 15 artikla Budjetin laatiminen Johtokunnan 15. 1 neuvosto esityksest(cid:132) hyv(cid:132)ksyy vahvistamiensa periaatteiden mukaisesti laaditun EKP:n budjetin seuraavaa tilikautta varten ennen kunkin tilikauden loppua. EKP:n EKP:n neuvosto perustaa budjettikomitean ja ja kokoonpanon. Budjettikomitea 15. 2 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) sen teht(cid:132)v(cid:132)t avustaa EKP:n budjettiin liittyviss(cid:132) asioissa. 16 artikla Tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s ja muut julkaistavat tiedot EKP:n neuvostolla on toimivalta hyv(cid:132)ksy(cid:132) perus- 16. 1 s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 15. 3 artiklassa edellytetty vuosikertomus. 16. 2 Johtokunnalle annetaan toimivalta hyv(cid:132)ksy(cid:132) ja julkistaa peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 15. 1 artiklan mukaan nelj(cid:132)nnes- vuosittain julkaistavat tiedot, peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 15. 2 artiklan mukainen konsolidoitu viikkotase ja peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 26. 3 artiklan mukainen konsolidoitu vuositase sek(cid:132) muut julkaistavat tiedot. Johtokunta tekee EKP:n neuvoston m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)mien 16. 3 periaatteiden mukaisesti EKP:n tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen seuraavan tilikauden ensimm(cid:132)isen kuukauden kuluessa. T(cid:132)m(cid:132) tilin- p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s annetaan tarkastettavaksi ulkopuoliselle tilintarkas- tajalle. 16. 4 EKP:n neuvosto hyv(cid:132)ksyy EKP:n tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen seuraavan vuoden ensimm(cid:132)isen nelj(cid:132)nneksen kuluessa. Ulkopuolisen tilintarkastajan tarkastuskertomus annetaan EKP:n neuvostolle ennen tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen hyv(cid:132)ksymist(cid:132). 17 artikla EKP:n s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset EKP:n asetukset 17. 1 ja puheenjohtaja allekirjoittaa ne EKP:n neuvoston puolesta. antaa EKP:n neuvosto, 17. 3 EKP:n neuvosto voi siirt(cid:132)(cid:132) toimivaltaansa johto- kunnalle asetustensa ja suuntaviivojensa t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa varten. Kyseisess(cid:132) asetuksessa tai kyseisiss(cid:132) suuntaviivoissa siirretyn t(cid:132)smennet(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npantavat toimivallan rajat ja soveltamisala. asiat sek(cid:132) joko EKP:n neuvosto tai EKP:n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset ja suositukset antaa toimivaltansa 17. 4 mukaisesti ja puheenjohtaja allekirjoittaa ne. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset ja suositukset on perusteltava. Peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 42 artiklan mukaiset suosi- antaa EKP:n tukset yhteis(cid:148)n johdetuksi oikeudeksi neuvosto. johtokunta, Peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 44 artiklan toisen kappaleen ja 47. 1 17. 5 artiklan ensimm(cid:132)isen luetelmakohdan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten rajoit- tamatta EKP:n lausunnot antaa EKP:n neuvosto. Kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa ja jollei v(cid:132)hin- t(cid:132)(cid:132)n kolme kansallisen keskuspankin p(cid:132)(cid:132)johtajaa ilmaise toivettaan s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) EKP:n neuvostolla erityislausuntojen antamista koskeva toimivalta, johtokunta voi hyv(cid:132)ksy(cid:132) EKP:n lausunnot EKP:n neuvoston esitt(cid:132)mien huomau- ja ottaen huomioon yleisneuvoston tusten mukaisesti my(cid:148)t(cid:132)vaikutuksen. Puheenjohtaja allekirjoittaa EKP:n lausunnot. EKP:n ohjeet antaa johtokunta; ohjeet hyv(cid:132)ksy- 17. 6 t(cid:132)(cid:132)n ja annetaan tiedoksi yhdell(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisista kielist(cid:132), ja puheenjohtaja tai kaksi johtokunnan j(cid:132)sent(cid:132) allekirjoittavat ohjeet. Ohjeet annetaan tiedoksi kansallisille keskuspankeille faksilla, s(cid:132)hk(cid:148)postitse, telek- jotka sill(cid:132) tai paperimuodossa. Kaikki EKP:n ohjeet, julkaistaan virallisesti, k(cid:132)(cid:132)nnet(cid:132)(cid:132)n Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisille kielille. 17. 7 Kaikille EKP:n s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksille annetaan juoksevia numero yksil(cid:148)imisen helpottamiseksi. Johtokunta ryhtyy toimenpiteisiin varmistaakseen alkuper(cid:132)isten asiakirjojen turvallisen s(cid:132)ilytyksen sek(cid:132) sen, ett(cid:132) s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset annetaan joille ne on osoitettu tai konsultoiville tiedoksi niille, julkaistaan sek(cid:132) viranomaisille Euroopan kaikilla yhteis(cid:148)jen Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisilla kielill(cid:132), kun kyseess(cid:132) ovat EKP:n asetukset, EKP:n lausunnot luonnoksista yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)ksi ja ne EKP:n s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joiden julkaisemi- sesta on nimenomaan p(cid:132)(cid:132)tetty. ett(cid:132) virallisessa s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset lehdess(cid:132) sen, 17. 2 EKP:n suuntaviivat antaa EKP:n neuvosto; suunta- viivat hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n ja annetaan tiedoksi yhdell(cid:132) Euroopan ja puheenjohtaja allekir- yhteis(cid:148)jen virallisista kielist(cid:132), joittaa ne EKP:n neuvoston puolesta. Suuntaviivat on perusteltava. Suuntaviivat annetaan tiedoksi kansallisille keskuspankeille faksilla, s(cid:132)hk(cid:148)postitse, teleksill(cid:132) tai pape- 17. 8 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1958 annetun neuvoston asetuksen N:o 1 periaatteita sovelletaan peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n 34 artiklassa mainittuihin EKP:n s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksiin. L 125/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 19. 5. 1999 18 artikla vostoa kuullaan t(cid:132)ss(cid:132) ty(cid:148)j(cid:132)rjestyksess(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyn menet- telyn mukaisesti. Perustamissopimuksen 105 a artiklan 2 kohdan mukainen menettely EKP:n neuvosto antaa perustamissopimuksen 105 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hyv(cid:132)ksymisens(cid:132) yhdess(cid:132), kaikkia osallistuvia j(cid:132)senvaltioita koskevassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) kunkin kuluessa seuraavaa vuotta varten. nelj(cid:132)nneksen viimeisen vuoden 21. 3 l(cid:148)st(cid:148)s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ill(cid:132), Palvelussuhteen ehdot pannaan t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n henki- jotka johtokunta hyv(cid:132)ksyy ja tarkistaa. 21. 4 Henkil(cid:148)st(cid:148)komiteaa kuullaan ennen uusien palve- lussuhteen ehtojen tai henkil(cid:148)st(cid:148)s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen hyv(cid:132)ksymist(cid:132). Komitean lausunto annetaan EKP:n neuvostolle tai johto- kunnalle. 19 artikla Hankinnat 22 artikla Tiedonannot ja ilmoitukset 19. 1 Tavaroiden ja palvelujen hankinnoissa EKP:lle noudatetaan avointa tiedottamista, yhdenvertaisia osallis- tumismahdollisuuksia, tasapuolisuutta ja hallinnon tehok- kuutta koskevia periaatteita. EKP:n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksentekoelinten p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksi(cid:132) koskevat yleiset tiedonannot ja ilmoitukset voidaan julkistaa Euroopan rahamarkkinoiden ja lehden virallisen yhteis(cid:148)jen yhteisten uutiskanavien v(cid:132)lityksell(cid:132). 19. 2 Hallinnon tehokkuuden periaatteesta poikkea- matta voidaan edell(cid:132) mainittuja periaatteita olla noudatta- turvallisuus- tai matta eritt(cid:132)in kiireellisiss(cid:132) tapauksissa, salassapitosyist(cid:132), ollessa kyseess(cid:132), kansallisilta keskuspankeilta EKP:lle suuntautu- toimitusten jatkuvuuden vien toimitusten tapauksessa, turvaamiseksi ja Euroopan rahapoliittiselta instituutilta siirtyneen omaisuuden ollessa kyseess(cid:132). toimittajan ainoan yhden 20 artikla Henkil(cid:148)valinnat, nimitykset ja ylennykset 20. 1 Henkil(cid:148)valinnat, nimitykset johtokunnan vastuulla. ja ylennykset ovat 20. 2 Henkil(cid:148)valinnoissa, nimityksiss(cid:132) ja ylennyksiss(cid:132) noudatetaan ammatillisen p(cid:132)tevyyden, avoimen tiedotta- misen, tasa-arvon ja tasapuolisuuden periaatteita. Hallin- tarkemmin nollisessa ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden rekrytointia koskevat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t ja menettelyt. kiertokirjeess(cid:132) t(cid:132)smennet(cid:132)(cid:132)n ylent(cid:132)mist(cid:132) ja Johtokunta voi rekrytoida EKP:hen lakkautetun 20. 3 Euroopan henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:148)n kuuluvia ilman erityisi(cid:132) rekrytointis(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) ja -menette- lyj(cid:132). rahapoliittisen instituutin 21 artikla Palvelussuhteen ehdot 23 artikla EKP:n asiakirja- ja arkistotietojen luottamukselli- suus ja saatavuus 23. 1 EKP:n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksentekoelimiss(cid:132) ja niiden perusta- missa komiteoissa tai ryhmiss(cid:132) k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)t asiat ovat luot- tamuksellisia, jollei EKP:n neuvosto valtuuta puheenjoh- tajaa julkistamaan, mihin k(cid:132)sittelyss(cid:132) on p(cid:132)(cid:132)dytty. 23. 2 Kaikki EKP:n laatimat asiakirjat ovat luottamuk- jollei EKP:n neuvosto toisin p(cid:132)(cid:132)t(cid:132). Oikeudesta sellisia, saada sek(cid:132) tietoja EKP:n asiakirjoista aiemmin EMIn arkistoissa olleista asiakirjoista s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998 tehdyss(cid:132) Euroopan keskus- pankin p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) yleis(cid:148)n oikeudesta tietoja Euroopan keskuspankin asiakirjoista ja arkistoista (EKP/ 1998/12) (1). arkistoista saada ja 23. 3 Euroopan talousyhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioiden keskus- pankkien p(cid:132)(cid:132)johtajien komitean, Euroopan rahapoliittisen instituutin ja EKP:n arkistojen asiakirjat ovat vapaasti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) kolmenkymmenen vuoden kuluttua. EKP:n neuvosto voi lyhent(cid:132)(cid:132) t(cid:132)t(cid:132) aikaa erityistapauksissa. VI LUKU LOPPUS(cid:142)(cid:142)NN(cid:153)KSET 24 artikla 21. 1 EKP:n ja sen henkil(cid:148)st(cid:148)n v(cid:132)linen palvelussuhde m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n palvelussuhteen ehdoissa ja henkil(cid:148)st(cid:148)s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)iss(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n ty(cid:148)j(cid:132)rjestyksen muuttaminen EKP:n neuvosto voi muuttaa t(cid:132)t(cid:132) ty(cid:148)j(cid:132)rjestyst(cid:132). Yleisneu- vosto voi ehdottaa muutoksia ja johtokunta voi hyv(cid:132)ksy(cid:132) toimivaltaansa kuuluvia t(cid:132)ydent(cid:132)vi(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132). 21. 2 EKP:n neuvosto hyv(cid:132)ksyy ja tarkistaa johto- kunnan ehdotuksesta palvelussuhteen ehdot. Yleisneu- (1) EYVL L 110, 28. 4. 1999, s. 30. 19. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 125/39 25 artikla Julkaiseminen T(cid:132)m(cid:132) ty(cid:148)j(cid:132)rjestys julkaistaan Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). Tehty Frankfurt am Mainissa 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1999. EKP:n neuvoston puolesta Willem F. DUISENBERG Puheenjohtaja


title: Regulamentul (CE) nr. 858/1999 al Consiliului din 22 aprilie 1999 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2202/96 de instituire a unui sistem de ajutor pentru producătorii anumitor soiuri de citrice

eurovoc_concepts:
agro-industry
aid system
citrus fruit
producer organisation
production aid

formats: pdf print xhtml

text: 246 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 27 31999R0858 27. 4. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 108/8 REGULAMENTUL (CE) NR. 858/1999 AL CONSILIULUI din 22 aprilie 1999 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2202/96 de instituire a unui sistem de ajutor pentru producătorii anumitor soiuri de citrice CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 43, având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Parlamentului European (2), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (3), întrucât articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2202/96 (4) a sta- bilit praguri de prelucrare; întrucât depăș(cid:13)irea acestor praguri este apreciată pe baza mediei cantităților prelucrate cu ajutor în ulti- mii trei ani de comercializare, inclusiv anul de comercializare în curs; întrucât, atunci când a fost constatată o depăș(cid:13)ire, ajutorul stabilit pentru anul de comercializare în curs este diminuat; întru- cât acest sistem de calcul implică faptul că valoarea ajutorului pentru un anumit an de comercializare nu poate fi cunoscută decât după încheierea respectivului an de comercializare; întrucât situația de mai sus prezintă inconveniente pentru organizațiile de producători, în ceea ce priveș(cid:13)te administrarea; întrucât consecin- țele depăș(cid:13)irii pragului de prelucrare trebuie prin urmare reportate pentru anul de comercializare următor; întrucât este necesar să se țină seama de faptul că prelucrarea anu- mitor produse se efectuează pe parcursul întregului an de comer- cializare a acestora; întrucât, în acest caz, aprecierea respectării pragului de prelucrare trebuie să se facă pe o perioadă echivalentă cu trei ani de comercializare; Articolul 1 Regulamentul (CE) nr. 2202/96 se modifică după cum urmează: 1. La articolul 5, alineatele (2) ș(cid:13)i (3) sunt înlocuite cu textul urmă- tor: „2. Ajutorul stabilit în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) pentru un anumit an de comercializare ș(cid:13)i pentru produsele respective este diminuat cu 1 % pentru fiecare tranș(cid:13)ă de depăș(cid:13)ire a pragului de prelucrare menționat la alineatul (1) din prezentul articol, atunci când media cantităților prelucrate cu ajutor în ultimii trei ani de comercializare care precedă anul comercial respectiv, sau în cursul unei perioade echivalente, depăș(cid:13)eș(cid:13)te pragul. Pragurile de depăș(cid:13)ire sunt egale cu 1 % din nivelul fiecăruia dintre pragurile indicate la alineatul (1). ” 2. Articolul 6 se înlocuieș(cid:13)te cu textul de mai jos: „Articolul 6 Normele de aplicare a prezentului regulament, în special cele care privesc plata ajutorului, măsurile de control ș(cid:13)i sancțiunile, anii de comercializare, caracteristicile minime ale materiei prime echivalentă menționată la articolul 5 alineatul (2) ș(cid:13)i consecințele financiare ale depăș(cid:13)irii pragurilor se stabilesc potrivit procedurii prevăzute la articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 2200/96. ” livrate pentru prelucrare, perioada Articolul 2 întrucât prezenta modificare a Regulamentului (CE) nr. 2202/96 trebuie să se aplice începând cu anul de comercializare 1999/2000, Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Se aplică începând cu anul de comercializare 1999/2000. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Luxemburg, 22 aprilie 1999. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele W. MÜLLER JO C 381, 8. 12. 1998, p. 9. (1) (2) Aviz emis la 24 februarie 1999 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial). (3) Aviz emis la 24 februarie 1999 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial). (4) JO L 297, 21. 11. 1996, p. 49


title: Rådets forordning (EF) nr. 861/1999 af 22. April 1999 om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (boreplatforme)

text: 27. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 108/11 R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 861/1999 af 22. april 1999 om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistikno- menklaturen og den fælles toldtarif (boreplatforme) R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 28, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1) suspenderes tolden bl. a. for varer henhørende under pos. ex 8430 49, der er bestemt til inbygning i bore- eller produktionsplatforme, der er stationære og opstillet inden for medlemsstaternes territorialfarvande; det er i Fællesskabets interresse at udstrække suspensi- onen af told og afgifter til at omfatte varer henhørende til at blive under pos. ex 8430 49, der er bestemt forbundet med bore- og produktionsplatforme, der statio- nære og opstillet uden for medlemsstaternes territorialfar- vande, for at tage hensyn til den teknologiske udvikling, forenkle toldprocedurerne og forbedre de europæiske virksomheders konkurrenceevne (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I de særlige bestemmelser i første del, afsnit II, punkt A. 2. a) 1), i bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 ændres ordene »der er stationære (pos. ex 8430 49) og opstillet inden for medlemsstaternes territorialfarvande« til »der er stationære (pos. ex 8430 49) og opstillet inden for eller uden for medlemsstaternes territorialfarvande,«. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Luxembourg, 22. april 1999. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne W. M(cid:154)LLER Formand (1) EFT L 256 af 7. 9. 1987, s. 1. Forordningen er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2261/98 (EFT L 292 af 30. 10. 1998, s. 1)