title: Utkast till kommissionens tolkningsmeddelande om koncessioner enligt EG-rätten om offentlig upphandling

text: C 94/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 1999 Utkast till kommissionens tolkningsmeddelande om koncessioner enligt EG-r(cid:228)tten om offentlig upphandling (1999/C 94/04) Detta utkast till tolkningsmeddelande (cid:228)r det f(cid:246)rsta resultatet av kommissionens beredning. Beredningen gjordes efter samr(cid:229)d med de tv(cid:229) r(cid:229)dgivande kommittØerna om upphandling och efter det att kommissionen tagit del av material fr(cid:229)n ber(cid:246)rda kretsar. Meddelandet har som m(cid:229)l att fungera som en st(cid:246)rre konsultation. Kommissionen kommer n(cid:228)r den utformar sin slutversion att ta st(cid:246)rsta h(cid:228)nsyn till de bidrag som tillst(cid:228)llts den. S(cid:229)dana bidrag ska vara kommissionen tillhanda inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n det att detta utkast offentligg(cid:246)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, men kan (cid:228)ven s(cid:228)ndas via e-post till f(cid:246)ljande adress: concessions@dg15. cec. be INLEDNING 1. I vilken m(cid:229)n den privata sektorn till(cid:229)ts delta i finansiering av offentliga investeringar (cid:228)r n(cid:229)got som varierar kraftigt i tiden och mellan l(cid:228)nder. Vissa medlemsl(cid:228)nder tvekar inte att l(cid:229)ta privata akt(cid:246)rer finansiera stora infrastrukturprojekt (j(cid:228)rnv(cid:228)gslinjer p(cid:229) 1800-talet, kollektiv stadstrafik i b(cid:246)rjan av 1900-talet, en stor del av v(cid:228)gn(cid:228)tet i vissa l(cid:228)nder, stads- planering osv. ). Under 1900-talets f(cid:246)rsta kvartssekel b(cid:246)rjade den privata sektorns del krympa, eftersom l(cid:228)nderna valde att uppf(cid:246)ra och driva anl(cid:228)ggningar och tj(cid:228)nster avsedda f(cid:246)r allm(cid:228)nheten i egen regi. Idag v(cid:228)xer den privata sektorns andel (cid:229)nyo av praktiska och ekonomiska sk(cid:228)l. (tunnelbanor, motorv(cid:228)gar, 2. Detta f(cid:246)rnyade intresse l(cid:229)ter sig delvis f(cid:246)rklaras av att man f(cid:246)r att klara stora investeringar i beh(cid:246)ver privata medel infrastruktur flygplatser osv. ), och delvis av att den privata sektorn ibland besitter know- how och erfarenhet som inte g(cid:229)r att uppbringa inom den offentliga sektorn (t. ex. vattenf(cid:246)rs(cid:246)rjning, avfallshantering, kollektiv stadstrafik). Kommissionen anger i sitt meddelande om offentlig-privata partnerskap i transeuropeiska transportn(cid:228)t- projekt (1) att den vill fr(cid:228)mja denna typ av samarbete, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra vissa prioriterade projekt. Kommissionen (cid:228)r positiv till att privat kapital tas i bruk f(cid:246)r offentliga garanteras m(cid:246)jligheten att utvecklas, inom gr(cid:228)nserna f(cid:246)r vad EG-r(cid:228)tten till(cid:229)ter. infrastrukturprojekt, vilka m(cid:229)ste 3. Detta samarbete mellan offentlig och privat sektor har tagit sig olika uttryck vid olika tillf(cid:228)llen och i olika medlemsstater. (1) KOM(97) 453 slutlig, av den 10 september 1997. I vissa l(cid:228)nder (cid:228)r relationerna reglerade i lag, ibland sedan sekler tillbaka. F(cid:246)r det mesta r(cid:246)r det sig om koncessions- avtal. 4. Samarbete mellan offentlig och privat sektor, s(cid:228)rskilt konces- sioner som (cid:228)r p(cid:229) stark frammarsch, (cid:228)r en viktig fr(cid:229)ga med h(cid:228)nsyn till arbetet p(cid:229) att genomf(cid:246)ra den inre marknaden. Denna typ av samarbete g(cid:228)ller omfattande projekt och involverar mycket stora summor, ofta l(cid:229)ngt st(cid:246)rre (cid:228)n vad stora offentliga entreprenader tidigare har gjort. ett behov av ett 5. I och med att ett s(cid:228)rskilt system f(cid:246)r offentliga bygg- och anl(cid:228)ggningskoncessioner inf(cid:246)rdes uppstod det mot slutet av 80-talet juridiskt komplement med noggranna regler f(cid:246)r koncessionsgivning p(cid:229) gemenskaps- niv(cid:229). Vidare har EG-domstolen f(cid:246)rtydligat vissa aspekter i gemenskapsr(cid:228)tten med b(cid:228)ring p(cid:229) koncessioner och andra liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor. 6. Kommissionen tillk(cid:228)nnagav i sitt meddelande om upphand- ling (2) att den avs(cid:229)g att granska ytterligare former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor f(cid:246)r att avg(cid:246)ra om reglerna f(cid:246)r offentlig upphandling kan fungera som l(cid:228)mplig r(cid:228)ttslig ram, dvs. b(cid:229)de borga f(cid:246)r att f(cid:246)rdragets best(cid:228)mmelser iakttas och medge att denna typ av samarbets- former utvecklas. I detta tolkningsmeddelande avser kommissionen, med hj(cid:228)lp av domstolens praxis p(cid:229) omr(cid:229)det och egna iakttagelser gjorda i samband med utredning av vissa typiska fall, klar- g(cid:246)ra sin (cid:229)sikt n(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:228)ttsregler med till(cid:228)mpning p(cid:229) koncessioner och andra liknande former samarbete mellan offentlig och privat sektor enligt nu g(cid:228)llande EG-r(cid:228)tt. Dock (cid:228)r detta meddelande inte avsett som tolkningsunderlag f(cid:246)r de mer specifika regelsystem som (cid:229)terfinns inom respek- tive omr(cid:229)des direktiv. f(cid:246)r Kommissionen kommer speciellt att kontrollera i vilken m(cid:229)n r(cid:229)dets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 om samord- ning av upphandlingsf(cid:246)rfaranden inom bygg- och anl(cid:228)gg- ningssektorn, 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samord- ning av f(cid:246)rfarandena vid offentlig upphandling av tj(cid:228)nster och 93/38/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r enheter som har verksamhet inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikations- sektorerna till(cid:228)mpliga p(cid:229) koncessioner och andra liknande former av samarbete mellan offentlig och privat sektor. (cid:228)r (2) Offentlig upphandling inom Europeiska unionen, meddelande fr(cid:229)n kommissionen antaget den 11 mars 1998, KOM(98) 143. Se s(cid:228)rskilt punkt 2. 1. 2. 4. 7. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 94/5 Det r(cid:246)r sig naturligtvis om en ram som kan komma att utvecklas. Redog(cid:246)relsen (cid:228)r avsedd f(cid:246)r ber(cid:246)rda akt(cid:246)rer (myndigheter, avtalsslutande instanser, f(cid:246)retag, ekonomiska operat(cid:246)rer osv. ) som beh(cid:246)ver veta vilka spelregler som g(cid:228)ller p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r att kunna bidra till en b(cid:228)ttre inre marknad genom att till(cid:228)mpa dessa spelregler p(cid:229) et riktigt s(cid:228)tt. Koncession p(cid:229) offentliga bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten (cid:228)r ett avtal av samma typ som i a, men ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r arbetet best(cid:229)r antingen enbart i r(cid:228)tten att exploatera den uppf(cid:246)rda anl(cid:228)ggningen eller i denna r(cid:228)tt i kombi- nation med betalning. I. KONCESSIONER OCH ANDRA LIKNANDE FORMER F(cid:214)R SAMAR- BETE MELLAN PRIVAT OCH OFFENTLIG SEKTOR: DEFINITION OCH ALLM˜N PROBLEMST˜LLNING I allt st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning tar myndigheterna den privata sektorn till hj(cid:228)lp med att sk(cid:246)ta utbudet av service till allm(cid:228)nheten. Detta (cid:228)r en tendens som existerar i medlemsstaterna i olika former och i varierande grad. Samarbetet regleras i vissa fall av direktiven om offentlig upphandling, men det kan ocks(cid:229) f(cid:246)rekomma i former som faller utanf(cid:246)r direktiven. Det (cid:228)r faktiskt bara koncessioner p(cid:229) offentlig bygg- och anl(cid:228)ggnings- verksamhet som regleras i direktiv 93/37/EEG. Andra liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor avses inte uttryckligen i n(cid:229)got av direktiven om offentlig upphand- ling. Alla dessa samarbetsformer har icke desto mindre p(cid:229)fal- lande likheter, varf(cid:246)r det f(cid:246)refaller l(cid:228)mpligt att behandla dem i f(cid:246)religgande meddelande. Att direktiven om upphandling inte uttryckligen g(cid:228)ller konces- sioner p(cid:229) tj(cid:228)nster och andra liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor betyder emellertid inte att dessa samarbetsformer faller utanf(cid:246)r best(cid:228)mmelserna och prin- ciperna i f(cid:246)rdraget. Om dessa koncessioner eller andra liknande former f(cid:246)r samarbete mellan privat och offentlig sektor (cid:228)r r(cid:228)tts- akter fr(cid:229)n det allm(cid:228)nna (3) f(cid:246)r att uppn(cid:229) en produkt av ekono- misk verksamhet, s(cid:229) styrs de av best(cid:228)mmelserna i artiklarna 52(cid:150)66 i f(cid:246)rdraget samt av de principer som f(cid:246)ljer av f(cid:246)rdraget eller av domstolens praxis p(cid:229) omr(cid:229)det, n(cid:228)mligen icke-diskrimi- nering, insyn, (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande och proportionalitet. likabehandling, F(cid:246)rdraget inneh(cid:229)ller inte n(cid:229)gon definition av koncessioner och andra liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor. Det f(cid:246)refaller p(cid:229) sin plats att h(cid:228)r ange n(cid:229)gra av dessa samarbetsformers utm(cid:228)rkande drag f(cid:246)r att s(cid:229)ledes avgr(cid:228)nsa till(cid:228)mpnings- omr(cid:229)de. tolkningsmeddelandes f(cid:246)religgande 1. 1 Definition av koncession p(cid:229) offentliga bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten a) Definitionen i direktiv 93/37/EEG I artikel 1. d i direktiv 93/37/EEG definieras konces- sioner p(cid:229) offentliga bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten enligt f(cid:246)ljande: (3) I termens vidaste mening, dvs. r(cid:228)ttsakter antagna av myndigheterna inom en stat (territoriella enheter, regioner, departement, sj(cid:228)lvsty- rande enheter, kommuner) och dessutom de r(cid:228)ttsakter som antagits av andra enheter vilka, trots att de (cid:228)r egna juridiska personer, (cid:228)r s(cid:229) n(cid:228)ra sammanbundna med staten att de m(cid:229)ste anses vara en del av dess organisation. I begreppet r(cid:228)ttsakter fr(cid:229)n det allm(cid:228)nna ing(cid:229)r ocks(cid:229) beslutsfattande som kan tillskrivas staten p(cid:229) annat s(cid:228)tt t. ex. beslut som trots att de inte fattas direkt av en offentlig myndighet (cid:228)nd(cid:229) kan tillskrivas denna p. g. a. de m(cid:246)jligheter myndigheter har att f(cid:246)rhindra att beslutet fattas eller (cid:228)ndra dess inneh(cid:229)ll. Det som s(cid:229)ledes, enligt definitionen, s(cid:228)rskilt utm(cid:228)rker begreppet koncession (cid:228)r att exploateringsr(cid:228)tten (cid:228)r ers(cid:228)ttning f(cid:246)r bygg- eller anl(cid:228)ggningsarbetet och att en betydelsefull del av exploateringsrisken tas av koncessionsinnehavaren. Den som utf(cid:246)r bygg- eller anl(cid:228)ggningsarbetet f(cid:229)r s(cid:229)ledes inte betalt direkt av den upphandlande myndigheten utan tar sj(cid:228)lv betalt via avgifter fr(cid:229)n dem som anv(cid:228)nder den uppf(cid:246)rda nyttigheten efter det att den f(cid:228)rdigst(cid:228)llts. Detta (cid:228)r s(cid:229)ledes exploateringen. Byggaren tar inte bara risken under bygget utan dessutom alla risker f(cid:246)renade med drift och nyttjandegrad av det f(cid:228)rdiga byggnads- verket. Om den upphandlande myndigheten hade garanterat (cid:229)terbetalning av investeringen och d(cid:228)rmed undanr(cid:246)jt all os(cid:228)kerhet vad g(cid:228)ller f(cid:246)rvaltningen skulle riskmomentet vara borta och avtalet betecknas som ett offentligt upphandlingskontrakt p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten och inte som koncession (4). full kombinerad med I direktivet st(cid:229)r det ocks(cid:229) att exploateringsr(cid:228)tten kan vara aspekten behandlas under punkt b nedan. Det r(cid:246)r sig om en viktig po(cid:228)ng n(cid:228)r koncessioner i praktiken skall s(cid:228)rskiljas fr(cid:229)n upphandlingsavtal. betalning. Den b) Inringning av begreppen (cid:148)offentliga upphandlings- f(cid:246)r bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten(cid:148) och kontrakt (cid:148)koncession p(cid:229) offentliga bygg- och anl(cid:228)ggnings- arbeten(cid:148) Under lagstiftningsarbetets g(cid:229)ng har begreppet offent- till att omfatta liga upphandlingskontrakt utvidgats s(cid:229)dant som inte ingick i de tidigare direktiven (5). I arti- kel 1. a i den nuvarande lagtexten st(cid:229)r f(cid:246)ljande: Offent- liga upphandlingskontrakt f(cid:246)r bygg- och anl(cid:228)ggnings- arbeten (cid:228)r skriftliga avtal med ekonomiska villkor mellan en entrepren(cid:246)r och en upphandlande myndighet (. ) om att genomf(cid:246)ra eller b(cid:229)de genomf(cid:246)ra och utforma s(cid:229)dana bygg- eller anl(cid:228)ggningsprojekt som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till n(cid:229)gon av de verksamheter som anges i bilaga II eller till en entreprenad (. ), eller att, p(cid:229) som som helst, genomf(cid:246)ra ett projekt vilket uppfyller den upphandlande myndighetens krav. s(cid:228)tt (4) Det mest n(cid:228)raliggande exemplet p(cid:229) en koncession p(cid:229) offentliga bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten (cid:228)r ett avtal mellan det allm(cid:228)nna och ett f(cid:246)retag om att bygga och exploatera en motorv(cid:228)g. F(cid:246)retaget f(cid:229)r d(cid:229) till(cid:229)telse att bygga v(cid:228)gen och ta betalt via v(cid:228)gavgifter. (5) Se s(cid:228)rskilt sk(cid:228)l 8 i direktiv 89/440/EEG ((cid:148)Inneb(cid:246)rden av offentliga bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten b(cid:246)r anges tydligt, s(cid:229) att man i synnerhet tar h(cid:228)nsyn till nya former av s(cid:229)dana kontrakt,. (cid:148)). C 94/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 1999 Eftersom det gemenskapsr(cid:228)ttsliga begreppet offentliga upphandlingskontrakt f(cid:246)r bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten vidgats p(cid:229) detta s(cid:228)tt finns en risk f(cid:246)r sammanblandning mellan koncessioner p(cid:229) offentliga bygg- och anl(cid:228)gg- ningsarbeten och offentliga upphandlingskontrakt p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten med komplicerad juridisk konstruktion (6). i periodiserade delbetalningar. Att det allm(cid:228)nna bidrag till att betala driftskostnaderna inneb(cid:228)r inte att konces- sionsinnehavaren slipper en betydande del av risken. Om den upphandlande myndigheten d(cid:228)remot tar ansvar f(cid:246)r alla riskmoment i samband med exploate- ringen uppst(cid:229)r en annan situation. D(cid:229) (cid:228)r det ett offent- ligt upphandlingskontrakt. N(cid:228)r upphandlingsmyndigheternas avtalskonstruktioner (cid:228)r komplicerade r(cid:228)knas (cid:246)verenskommelsen som ett offentligt upphandlingskontrakt f(cid:246)r bygg- och anl(cid:228)gg- ningsarbeten i EG-r(cid:228)ttens mening s(cid:229) l(cid:228)nge hela kost- naden betalas av den upphandlande myndigheten och den andra avtalsparten s(cid:229)ledes inte tar n(cid:229)gon exploate- ringsrisk (7). Bed(cid:246)mningen p(cid:229)verkas inte av att exploateringsr(cid:228)tten, enligt direktivet, kan kombineras med betalning. ing(cid:229)r dock I definitionen av koncessionsbegreppet m(cid:246)jligheten att det allm(cid:228)nna betalar ett pris f(cid:246)rutsatt att detta inte eliminerar en betydande del av risken, eftersom det st(cid:229)r i direktiv 93/37/EEG att exploaterings- r(cid:228)tten kan kombineras med betalning. I praktiken visar det sig att koncessionsgivaren i vissa fall tar en del av koncessionsinnehavarens ekonomiska risk. Till exempel b(cid:228)r det allm(cid:228)nna ibland en del av driftskostnaden f(cid:246)r att s(cid:228)nka priset f(cid:246)r anv(cid:228)ndarna. St(cid:246)det kan konstrueras p(cid:229) olika s(cid:228)tt (fast garantibelopp, fast belopp knutet till nyttjandegrad osv. ). Detta slags ingrepp beh(cid:246)ver inte p(cid:229)verka avtalstypen. Om priset inte t(cid:228)cker mer (cid:228)n del av kostnaden f(cid:246)r projektet m(cid:229)ste koncessionsinnehavaren fortfarande ta en betydande del av exploateringsrisken. P(cid:229) samma s(cid:228)tt kvast(cid:229)r exploateringsrisken om koncessionsinneha- varen, p(cid:229) grund av ett allm(cid:228)nintresse, m(cid:229)ste till(cid:228)mpa priser under marknadsniv(cid:229)n (8), och d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:229)r ers(cid:228)tt- ning fr(cid:229)n staten, antingen som en eng(cid:229)ngssumma eller 1. 2 Koncession p(cid:229) tj(cid:228)nster och f(cid:246)religgande meddelandes till(cid:228)mpningsomr(cid:229)de I direktiv 92/50/EEG finns det ingen definition av begreppet koncession p(cid:229) tj(cid:228)nster (9). Det som enligt direktiv 93/37/EEG (cid:228)r utm(cid:228)rkande f(cid:246)r koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten (cid:228)r emellertid ocks(cid:229) typiskt f(cid:246)r koncessioner p(cid:229) tj(cid:228)nster. En koncession har allts(cid:229) f(cid:246)r samma k(cid:228)nnetecken oberoende av vad den har (cid:228)ndam(cid:229)l. P(cid:229) samma s(cid:228)tt som med koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten g(cid:228)ller s(cid:229)ledes att exploatering utg(cid:246)r ett viktigt kriterium n(cid:228)r det g(cid:228)ller att avg(cid:246)ra om ett avtal (cid:228)r en koncession p(cid:229) tj(cid:228)nster eller inte (10). Enligt exploateringskriteriet skall s(cid:229)ledes tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren ta exploateringsrisken i samband med den tillhandah(cid:229)llna tj(cid:228)nsten eller servicen genom att ta ut ers(cid:228)ttning till en betydande del av anv(cid:228)ndaren, vanligen via avgifter eller p(cid:229) vilket s(cid:228)tt som helst. Kommissionen har, p(cid:229) basis av information fr(cid:229)n de r(cid:229)dgi- vande kommittØerna om upphandling och fr(cid:229)n viktiga akt(cid:246)rer p(cid:229) omr(cid:229)det, blivit medveten om att andra former av samarbete mellan offentlig och privat sektor, som uppvisar stora likheter med koncessioner, f(cid:246)rekommer i medlemsstaterna b(cid:229)de n(cid:228)r det g(cid:228)ller bygg- och anl(cid:228)gg- ningsverksamhet och tj(cid:228)nsteverksamhet. Det h(cid:228)nder till exempel att det allm(cid:228)nna deltar tillsam- mans med den privata sektorn i finansiering och exploa- tering av en anl(cid:228)ggning eller en tj(cid:228)nst och att man d(cid:229) p(cid:229) (6) Exempelvis har kommissionen st(cid:246)tt p(cid:229) fall d(cid:228)r ett konsortium av f(cid:246)retag och banker (cid:229)tog sig att utf(cid:246)ra ett bygg- och anl(cid:228)ggnings- projekt (cid:229)t en upphandlande myndighet mot att denna upphand- lande myndighet betalade av byggf(cid:246)retagens l(cid:229)n i bankerna med vinst f(cid:246)r de privata projektdeltagarna. Kommissionen betecknade (cid:246)verenskommelsen upphandlingskontrakt eftersom konsortiet inte (cid:229)tog sig n(cid:229)gon exploatering och d(cid:228)rmed inte heller tog n(cid:229)gon exploateringsrisk. Kommissionen kom till samma slutsats i ett annat fall d(cid:228)r den privata samarbetspartnern yligt sett f(cid:246)ref(cid:246)ll att ansvara f(cid:246)r exploa- teringen men i realiteten garanterades ers(cid:228)ttning av den offentliga parten p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att det allm(cid:228)nna i praktiken tog exploate- ringsrisken. som ett offentligt (7) I domen av 10 november 1998 i m(cid:229)let Arnhem (m(cid:229)l C-360/96) l(cid:229)ter domstolen f(cid:246)rst(cid:229) att det inte kan r(cid:246)ra sig om en koncession p(cid:229) offentlig service eftersom ers(cid:228)ttningen bara bestod av betalningen och inte av n(cid:229)gon exploateringsr(cid:228)tt, men den tolkar inte begreppet koncession p(cid:229) tj(cid:228)nster (punkt 25). (8) Till exempel om staten beslutar om v(cid:228)gtullar p(cid:229) en niv(cid:229) som inte t(cid:228)cker driftskostnaderna. (9) Det faktum att direktiv 92/50/EEG saknar h(cid:228)nvisning till begreppet koncession p(cid:229) tj(cid:228)nster kr(cid:228)ver en kommentar. Under arbetet med att bereda direktivet f(cid:246)reslog kommissionen att man skulle inf(cid:246)ra ett regelsystem f(cid:246)r denna typ av koncession i stil med det som redan fanns f(cid:246)r koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten, men r(cid:229)det f(cid:246)rkastade f(cid:246)rslaget. Det f(cid:246)refaller d(cid:228)rmed inte orimligt att anta att koncessionsgivning p(cid:229) tj(cid:228)nsteomr(cid:229)det skulle regleras i sin helhet genom direktiv 92/50/EEG. Detta direktiv g(cid:228)ller n(cid:228)mligen (cid:148)skrift- liga avtal med ekonomiska villkor mellan tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r och en upphandlande myndighet(cid:148), med angivna undantag, bland vilka koncessioner inte f(cid:246)rekommer. En bokstavstrogen tolkning av definitionen, som h(cid:228)vdas av vissa, skulle inneb(cid:228)ra att koncessioner omfattas, eftersom de (cid:228)r skriftliga avtal med ekonomiska villkor. En s(cid:229)dan tolkning skulle betyda att hela det detaljerade regelsystemet i direktiv 92/50/EEG skulle vara till(cid:228)mpligt vid tj(cid:228)nstekoncessionsgivning. Denna typ av koncession skulle d(cid:228)rmed lyda under en mycket mera komplicerad reglering (cid:228)n koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten. Men, eftersom det (cid:228)n s(cid:229) l(cid:228)nge saknas praxis fr(cid:229)n domstolen p(cid:229) denna punkt, till(cid:228)mpar kommissionen hitintills inte den tolkningen. (10) Se vidare, i detta sammanhang, domstolens dom i m(cid:229)l C-360/96, direktivet vissa i Arnhem, punkt 25. 7. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 94/7 grundval av en r(cid:228)ttsakt, inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis en avtalshand- ling, skapar ett samriskf(cid:246)retag med offentlig och privat kapital. Detta (cid:228)r samarbetsformer som inte kan betecknas som koncessioner p(cid:229) arbete eller upphandlingsavtal i direktivets 93/37/EEG mening. De omfattas inte heller av direktiv 92/50/EEG. Men detta beh(cid:246)ver inte betyda att best(cid:228)mmelserna i artiklarna 52 och 59 i f(cid:246)rdraget inte skulle vara till(cid:228)mpliga. Varje r(cid:228)ttsakt fr(cid:229)n det allm(cid:228)nna, antingen det r(cid:246)r sig om ett avtalsf(cid:246)rh(cid:229)llande eller en ensidig handling, och som anger villkor f(cid:246)r en produkt av ekonomisk verksamhet, faller under best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget, och s(cid:228)rksilt under dem i artiklarna 52(cid:150)66. Koncessioner och s(cid:229)dana liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)let f(cid:246)r s(cid:229)dan r(cid:228)ttsakter, och (cid:228)r d(cid:228)rmed underst(cid:228)llda i de ovann(cid:228)mnda best(cid:228)mmelserna och principerna f(cid:246)rdraget. Detta tolkningsmeddelande g(cid:228)ller s(cid:229)ledes r(cid:228)ttsakter fr(cid:229)n det allm(cid:228)nna genom vilka en myndighet uppdrar (cid:229)t en tredje man (cid:150) b(cid:229)de avtalshandlingar och ensidiga hand- lingar uppr(cid:228)ttade med tredje mans samtycke (cid:150) att helt eller delvis f(cid:246)rvalta tj(cid:228)nster som normalt sk(cid:246)ts av det allm(cid:228)nna och som denne tredje man huvudsakligen tar exploate- ringsrisken f(cid:246)r. Dessa tj(cid:228)nster omfattas bara av detta tolk- ningsmeddelande om de betecknas som en produkt av ekonomisk verksamhet enligt artiklarna 52(cid:150)66 f(cid:246)rdraget. II. KONCESSIONER OCH LIKNANDE FORMER F(cid:214)R SAMARBETE MELLAN OFFENTLIG OCH PRIVAT SEKTOR: TILL˜MPLIGT REGEL- SYSTEM Enligt ovan sagda (cid:228)r det s(cid:229)ledes bara koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten ovanf(cid:246)r ett i direktiv 93/37/EEG fast- st(cid:228)llt tr(cid:246)skelv(cid:228)rde (5 000 000 ecu) som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r s(cid:228)rskild reglering. Andra former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor n(cid:228)r det g(cid:228)ller bygg- och anl(cid:228)ggningsverksamhet, tj(cid:228)nster eller p(cid:229) omr(cid:229)dena vatten, energi, allm(cid:228)nna kommuni- kationer eller telekommunikationer styrs inte av best(cid:228)mmel- serna i direktiven om offentlig upphandling. Av detta faktum f(cid:246)ljer dock inte att s(cid:229)dana f(cid:246)reteelser skulle falla helt och h(cid:229)llet utanf(cid:246)r gemenskapsregleringen. I likhet med varje r(cid:228)ttsakt fr(cid:229)n det allm(cid:228)nna som anger villkor f(cid:246)r en produkt av ekonomisk verksamhet, (cid:228)r (cid:228)ven koncessioner och liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor underst(cid:228)llda best(cid:228)mmelserna i artiklarna 52(cid:150)66 i f(cid:246)rdraget samt de principer som f(cid:246)ljer av detta f(cid:246)rdrag eller av domstolens praxis. Dessa principer (cid:228)r fr(cid:228)mst icke-diskrimi- insyn, (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande och nering, proportionalitet (15). likabehandling, Dessa fr(cid:229)n det allm(cid:228)nna utg(cid:229)ende r(cid:228)ttsakter kommer nedan att kallas koncessioner och liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor. Vad g(cid:228)ller transportsektorn (cid:228)r de v(cid:228)sentliga best(cid:228)mmelserna som reglerar den fria r(cid:246)rligheten av tj(cid:228)nster, genom en h(cid:228)nvis- f(cid:246)rdraget (16). Det ning fr(cid:229)n artikel 61, artiklarna 74(cid:150)84 i kvarst(cid:229)r (cid:228)nd(cid:229) att, enligt EG-domstolens r(cid:228)ttspraxis, till(cid:228)mpas gemenskapsr(cid:228)ttens generella principer inom detta omr(cid:229)de (17). Av ovan sagda f(cid:246)ljer att detta tolkningsmeddelande inte g(cid:228)ller de r(cid:228)ttsakter, med hj(cid:228)lp av vilka en myndighet uppdrar (cid:229)t tredje man att f(cid:246)rvalta tj(cid:228)nster som h(cid:246)r till myndighetsut(cid:246)vningen (11) eller med hj(cid:228)lp av vilka den ger befogenhet eller tillst(cid:229)nd att ut(cid:246)va en ekonomiskt verk- samhet, (cid:228)ven om s(cid:229)dana r(cid:228)ttsakter skulle ben(cid:228)mnas just koncessioner i vissa medlemsstater (12). Vidare omfattas inte relationer inom den statliga f(cid:246)rvaltningen (13). Relatio- nerna mellan offentliga myndigheter och statliga f(cid:246)retag (cid:228)r, d(cid:228)remot, (cid:229)syftade i detta meddelande (14). (11) Till exempel (cid:148)skyddad(cid:148) offentlig service (services publics dits (cid:148)rØga- liens(cid:148)) (i synnerhet, i vissa medlemsstater, notariens funktion). (12) Till exempel, vad g(cid:228)ller taxikoncessioner eller till(cid:229)telse att anv(cid:228)nda allm(cid:228)n plats (tidningskiosker, uteserveringar), akter r(cid:246)rande apotek, bensinmackar. (13) I slutsatserna till m(cid:229)let Arnhem citerat ovan, preciserar generalad- vokat La Pergola att det handlar om former av interorganisk dele- gering som ej utg(cid:229)r fr(cid:229)n de upphandlande myndigheterna. (14) Inom den audiovisuella sektorn m(cid:229)ste man ta med i ber(cid:228)kningen protokollet (cid:246)ver systemet f(cid:246)r allm(cid:228)n radiouts(cid:228)ndning i medlems- staterna bilagt Amsterdamf(cid:246)rdraget, som (cid:228)ndrar F(cid:246)rdraget om den Europeiska Unionen ((cid:228)nnu ej ratificerat). F(cid:246)rdraget begr(cid:228)nsar inte medlemsstaternas frihet att ta till koncession och liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor s(cid:229) l(cid:228)nge tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)ttet (cid:228)r f(cid:246)renligt med till exempel (cid:246)nskar gemenskapsr(cid:228)tten. Om en medlemsstat st(cid:228)lla milj(cid:246)h(cid:228)nsyns relaterade villkor vid val av koncessions- innehavare, kan denna i urvalskriterierna inkludera krav p(cid:229) milj(cid:246)h(cid:228)nsyn som ej f(cid:229)r vara av diskriminerande art, och f(cid:246)rut- satt att detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med best(cid:228)mmelserna och principerna i f(cid:246)rdraget. (15) Naturligtvis lyder koncessionshavarens handlingar under dessa best(cid:228)mmelser och principer bara i den utstr(cid:228)ckning de, enligt domstolens praxis, h(cid:228)nf(cid:246)r sig till det allm(cid:228)nna. (16) Transporttj(cid:228)nster per j(cid:228)rnv(cid:228)g, v(cid:228)g och navigerbara farleder omfattas av f(cid:246)rordning (EEG) nr 1191/69, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rord- ning (EEG) nr 1893/91 och som f(cid:246)reskriver de tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt och procedurer som offentliga myndigheter ska anv(cid:228)nda f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att m(cid:229)let med de allm(cid:228)nna kommunikationerna uppn(cid:229)s. (17) Dom av den 4 april 1974, m(cid:229)l C-167/73, Kommissionen/Frankrike, dom av den 30 april 1986, m(cid:229)l 209/84 och 213/84, MinistŁre Public/ASJES et al, dom av den 17 maj 1994, m(cid:229)l C-18/93, Corsica ferries, dom av den 1 oktober 1998, m(cid:229)l C-38/97, Autotrasporti Librandi snc/Cuttica. C 94/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 1999 Med h(cid:228)nvisning till direktiven om offentlig upphandling har domstolen sagt att medlemsstaterna visserligen (cid:228)r fria att reglera b(cid:229)de inneh(cid:229)ll och f(cid:246)rfarande men att de d(cid:228)rvid m(cid:229)ste f(cid:246)lja alla relevanta best(cid:228)mmelser i gemenskapsr(cid:228)tten och s(cid:228)rskilt iaktta de f(cid:246)rbud som f(cid:246)ljer av f(cid:246)rdragets b(cid:228)rande prin- ciper n(cid:228)r det g(cid:228)ller etableringsr(cid:228)tt och r(cid:228)tten att fritt tillhanda- h(cid:229)lla tj(cid:228)nster (18). I detta sammanhang har domstolen s(cid:228)rskilt angett att direktiven om offentlig upphandling syftar till att dels (cid:148)inom gemenskapen underl(cid:228)tta genomf(cid:246)randet av etablerings- frihet och frihet att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster(cid:148) dels (cid:148)att f(cid:246)rs(cid:228)kra (cid:228)ndam(cid:229)lsenligheten f(cid:246)r de r(cid:228)ttigheter som f(cid:246)rdraget f(cid:246)reskriver inom sektorn f(cid:246)r offentlig upphandling av bygg och anl(cid:228)gg- ningsarbeten(cid:148). (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning) (19). i Vissa medlemsstater har ibland uppfattat koncessionsgivning som en verksamhet utanf(cid:246)r best(cid:228)mmelserna f(cid:246)rdraget eftersom det skulle r(cid:246)ra sig om en p(cid:229) basis av (cid:246)msesidigt f(cid:246)rtroende (intuitu personae) delegerad offentlig service. Entydig praxis fr(cid:229)n domstolens sida visar dock att de enda r(cid:228)ttsakter fr(cid:229)n det allm(cid:228)nnas sida som tolkas som brott mot artiklarna 52 och 59 i f(cid:246)rdraget (vari koncessioner och liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor allts(cid:229) ing(cid:229)r) och (cid:228)nd(cid:229) undg(cid:229)r f(cid:246)rbudet i dessa artiklar (cid:228)r s(cid:229)dana som n(cid:228)mns i artiklarna 55 och 66. Med ledning av domstolen till(cid:228)mpas dessa artiklar p(cid:229) det mycket som redovisas nedan (20). sn(cid:228)va s(cid:228)tt Nedan f(cid:246)ljer en genomg(cid:229)ng av vilka best(cid:228)mmelser i f(cid:246)rdraget och vilka principer utifr(cid:229)n domstolens praxis som g(cid:228)ller f(cid:246)r s(cid:229)dana koncessioner och liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor som behandlas i detta meddelande. Vidare ges en noggrann redog(cid:246)relse f(cid:246)r vilka bed(cid:246)mnings- grunder som anv(cid:228)nds i nuvarande skede. 2. 1 Best(cid:228)mmelser och principer i EG-r(cid:228)tten med till(cid:228)mp- ning p(cid:229) koncessioner och liknande former f(cid:246)r samar- bete mellan offentlig och privat sektor F(cid:246)rdraget (cid:228)r inte uttryckligen till(cid:228)mpligt vare sig p(cid:229) offentlig upphandling, koncessioner eller andra liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor. M(cid:229)nga av best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget (cid:228)r icke desto mindre relevanta, n(cid:228)mligen de som syftar till att skapa en inre marknad och borga f(cid:246)r att den fungerar v(cid:228)l, dvs. (18) Dom av den 9 juli 1997, f(cid:246)renade m(cid:229)l 27/86 och 29/86, Bellini. (19) Dom av den 10 mars 1987, m(cid:229)l 199/85, kommissionen mot Italien och av den 17 november 1993, m(cid:229)l C-71/92, kommissionen mot Spanien. (20) Dom av 26 april 1994, m(cid:229)l C-272/91, Lottomatica. Domstolen ans(cid:229)g att koncessionshavarens uppgifter, med h(cid:228)nsyn till sakf(cid:246)rh(cid:229)l- landena, var uteslutande praktiska och d(cid:228)rmed f(cid:246)ll under f(cid:246)rdraget. (cid:151) best(cid:228)mmelser som f(cid:246)rbjuder diskriminering p(cid:229) grund av nationalitet (artikel 6. 1), (cid:151) best(cid:228)mmelser om etableringsr(cid:228)tten (artikel 55 ff. ) och best(cid:228)mmelser om r(cid:228)tten att fritt tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (artikel 59 ff. ) samt undantag fr(cid:229)n dessa best(cid:228)mmelser i artiklarna 55 och 56 (21), (cid:151) best(cid:228)mmelserna i artikel 90 i f(cid:246)rdraget kan (cid:228)ven v(cid:228)gleda vid bed(cid:246)mning av lagligheten vid r(cid:228)ttighe- ternas beviljande. Best(cid:228)mmelserna och de principer domstolen uttolkat f(cid:246)rklaras nedan. 1. Likabehandling Entydig praxis i domstolen (cid:228)r att (cid:148)den allm(cid:228)nna prin- cipen om likabehandling, av vilken principen om f(cid:246)rbud mot diskriminering p(cid:229) grund av nationalitet endast (cid:228)r ett speciellt uttryck, (cid:228)r en grundl(cid:228)ggande princip inom gemenskapsr(cid:228)tten. Enligt principen kr(cid:228)vs att lika situationer inte ska behandlas olika s(cid:229)vida det inte finns objektiva sk(cid:228)l h(cid:228)rtill. (cid:148) (Ej officiell svensk (cid:246)ver- s(cid:228)ttning) (22). I en dom om hur best(cid:228)mmelserna och principerna i f(cid:246)rdraget skall till(cid:228)mpas p(cid:229) offentlig upphandling sl(cid:229)r domstolen fast att (cid:148)Principen om likabehandling, vilka artiklarna 52 och 59 i f(cid:246)rdraget (cid:228)r ett speciellt uttryck f(cid:246)r, f(cid:246)rbjuder inte bara diskriminering p(cid:229) grundade p(cid:229) nationalitet utan ocks(cid:229) all annan form av dold diskri- minering som trots att andra kriterier f(cid:246)r s(cid:228)rskiljande anv(cid:228)nds, leder till samma resultat(cid:148). (Ej officiell svensk overs(cid:228)ttning) (23). Principen om likabehandling inneb(cid:228)r att alla anbuds- givare skall k(cid:228)nna till spelreglerna och att de skall g(cid:228)lla f(cid:246)r alla p(cid:229) samma s(cid:228)tt. Det framg(cid:229)r av domstolens praxis, s(cid:228)rskilt domarna Raulin (24) och parlamentet/ r(cid:229)det (25), att principen om likabehandling inte bara (cid:228)r ett krav p(cid:229) icke-diskriminerande villkor f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till en ekonomisk verksamhet, utan dessutom omfattar en skyldighet f(cid:246)r myndigheterna att vidta alla (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att det skall g(cid:229) att ut(cid:246)va verksamheten. (21) Kommissionen erinrar om att icke diskriminerande inskr(cid:228)nkningar strider mot artiklarna 52 och 59 om de inte motiveras av tving- ande sk(cid:228)l med h(cid:228)nsyn till allm(cid:228)nna intressen som (cid:228)r v(cid:228)rda att skydda. Detta (cid:228)r fallet n(cid:228)r inskr(cid:228)nkningarna varken st(cid:229)r i propor- tion till eller (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let. (22) Dom av den 8 oktober 1980, m(cid:229)l 810/79, (cid:220)bersch(cid:228)r. (23) Dom av den 5 december 1989, m(cid:229)l C-3/88, Dataprocessing, punkt 8. (24) Dom av den 26 februari 1992, m(cid:229)l C-357/89. (25) Dom av den 7 juli 1992, m(cid:229)l C-295/90. 7. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 94/9 I domarna Storeb(cid:230)lt och Bus Wallons fick domstolen tillf(cid:228)lle att klarg(cid:246)ra likabehandlingsprincipens r(cid:228)ckvidd n(cid:228)r det g(cid:228)ller offentlig upphandling. Den slog fast dels att alla anbud enligt principen om likabehandling skall svara mot vad som anges i kravspecifikationen s(cid:229) att anbuden g(cid:229)r att j(cid:228)mf(cid:246)ra p(cid:229) ett objektivt s(cid:228)tt (26), dels att en upphandlande instans, om den tog h(cid:228)nsyn till en (cid:228)ndring i det ursprungliga anbudet fr(cid:229)n en enda anbudsgivare, skulle ge denna anbudsgivare en f(cid:246)rdel j(cid:228)mf(cid:246)rt med sina konkurrenter och d(cid:228)rmed skada prin- cipen om lika behandling av anbudsgivare och f(cid:246)rs(cid:228)mra insynen i f(cid:246)rfarandet. dessutom p(cid:229)pekade domstolen att (cid:148)under det f(cid:246)rfarande n(cid:228)r anbuden j(cid:228)mf(cid:246)rs m(cid:229)ste s(cid:229)ledes i alla stadier b(cid:229)de principen om likabehandling av anbudsgivare och principen om insyn iakttas, s(cid:229) att alla anbudsgivare ges samma m(cid:246)jligheter n(cid:228)r de utformar sina anbud(cid:148) (27). I dessa tv(cid:229) domar ger domstolen uttryck f(cid:246)r en syn p(cid:229) likabehandling mellan anbudsgivare som g(cid:229)r ut(cid:246)ver eventuell diskriminering p(cid:229) grund av nationalitet eller andra skillnader. N(cid:228)r denna likabehandlingsprincip till(cid:228)mpas p(cid:229) konces- sioner eller andra liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor (vilket naturligtvis bara kan ske n(cid:228)r den upphandlande myndigheten hanterar flera anbud) inneb(cid:228)r detta att koncessionsgivaren har full frihet n(cid:228)r det g(cid:228)ller hur upphandlingsf(cid:246)rfarandet skall utformas och vilka krav anbudsgivarna skall uppfylla under f(cid:246)rfarandets g(cid:229)ng. Men koncessionsgivaren skall v(cid:228)lja anbud p(cid:229) objektiva grunder och den skall genom- f(cid:246)ra upphandlingsf(cid:246)rfarandet enligt de regler och villkor fr(cid:229)n b(cid:246)rjan (28). Om inga s(cid:229)dana som den fastst(cid:228)llt regler skulle finnas, m(cid:229)ste i vilket fall som helst valet av anbud ske p(cid:229) objektiva grunder f(cid:246)r att kravet p(cid:229) likabehandling skall vara tillgodosett. fikationen eller som (cid:228)ndrats efter sista inl(cid:228)mningsdag samt att godta varianter trots att den m(cid:246)jligheten inte aviserats i kravspecifikationen eller n(cid:228)r upphandlingen offentliggjordes. Vidare f(cid:229)r f(cid:246)r(cid:228)ndras under f(cid:246)rhandlingarna s(cid:229) att det avviker kraftigt fr(cid:229)n vad som angivits i b(cid:246)rjan av upphandlingsf(cid:246)rfarandet. inte projektet Ibland kan de upphandlande myndigheterna inte defi- niera sina behov tillr(cid:228)ckligt exakt i tekniska termer och efterfr(cid:229)gar d(cid:229) flera anbud med alternativa l(cid:246)sningar p(cid:229) ett problem som de redovisar p(cid:229) ett allm(cid:228)nt s(cid:228)tt. F(cid:246)r att sund och verklig konkurrens skall kunna tryggas (cid:228)ven d(cid:229) m(cid:229)ste kravspecifikationen ge anbudsgivarna objektiv och icke-diskriminerande information om vad som efterfr(cid:229)gas och, framf(cid:246)r allt, hur de f(cid:246)rv(cid:228)ntas utforma sina anbud. D(cid:229) vet anbudsgivarna fr(cid:229)n b(cid:246)rjan att de kan f(cid:246)resl(cid:229) olika tekniska l(cid:246)sningar. Allm(cid:228)nt sett f(cid:229)r kravspecifikationen inte inneh(cid:229)lla n(cid:229)got som strider mot ovann(cid:228)mnda best(cid:228)mmelser och principer enligt f(cid:246)rdraget. Koncessionsgivaren kan ocks(cid:229) klarl(cid:228)gga sina behov i samarbete med f(cid:246)retag i branschen om detta inte hindrar konkurrensen. 2. Insyn Kommissionen noterar att praktiskt taget alla medlems- stater har regler eller f(cid:246)reskrifter om att instanser som planerar att (cid:246)verl(cid:229)ta f(cid:246)rvaltningen av en ekonomisk verksamhet (cid:229)t tredje man genom en koncession eller n(cid:229)gon liknande form f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor m(cid:229)ste p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt offentligg(cid:246)ra sina planer f(cid:246)r att trygga grundl(cid:228)ggande insyn. Vissa f(cid:246)rfaringss(cid:228)tt m(cid:229)ste allts(cid:229) anses st(cid:229) i strid med de ovan angivna best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget och med prin- cipen om likabehandling. Det r(cid:246)r sig om s(cid:229)dant som att vika vissa upphandlingsavtal f(cid:246)retag med det allm(cid:228)nna jsom ensam(cid:228)gare eller majoritets(cid:228)gare (29), att godk(cid:228)nna anbud som inte st(cid:228)mmer med kravspeci- f(cid:246)r (26) Dom av den 22 juni 1993, m(cid:229)l C-243/89, Storeb(cid:230)lt. (27) Dom av den 25 april 1996, m(cid:229)l C-87/94, Bus Wallons. (28) Om anbudsgivarna t. ex. ombeds i kravspecifikationen (vilket ofta (cid:228)r fallet n(cid:228)r projekten (cid:228)r komplicerade) att f(cid:246)resl(cid:229) f(cid:246)rb(cid:228)ttringar till de tekniska l(cid:246)sningar upphandlingsmyndigheten t(cid:228)nkt sig, s(cid:229) f(cid:229)r f(cid:246)rb(cid:228)ttringarna inte r(cid:246)ra centrala delar av projektet och de m(cid:229)ste vara begr(cid:228)nsade. (29) M(cid:229)l C-3/88, Dataprocessing, punkt 30 (se ovan). s(cid:228)tt. Meddelandet Den upphandlande myndigheten f(cid:229)r best(cid:228)mma hur offentligg(cid:246)randet skall ske. Det kan t. ex. ske genom att en annons eller ett f(cid:246)rhandsmeddelande publiceras i dags eller fackpress eller genom att informationen ansl(cid:229)s p(cid:229) l(cid:228)mpligt i allm(cid:228)nhet den information presumtiva anbudsgivare ta st(cid:228)llning till om de vill delta i beh(cid:246)ver f(cid:246)r att upphandlingsf(cid:246)rfarandet grunder p(cid:229) anbuden bed(cid:246)ms). Detta innefattar (cid:228)ven (cid:228)ndam(cid:229)let med koncessionen eller den d(cid:228)rmed j(cid:228)mst(cid:228)llda samar- betsformen samt uppgift om vilken typ av tj(cid:228)nster det r(cid:246)r sig om och hur omfattande de (cid:228)r. inneh(cid:229)ller (t. ex. vilka ˜r detta uppfyllt betraktar kommissionen kravet p(cid:229) insyn som tillgodosett. C 94/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 1999 Vidare erinrar kommissionen om att domstolen i sin bed(cid:246)mning av f(cid:246)rfarandets senare faser understrukit att den betraktar principen om insyn som ett n(cid:246)dv(cid:228)n- till principen om likabehandling, digt komplement likabehandlingsprincipen effektiv eftersom den g(cid:246)r konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)l- genom att landen (30). (cid:229)stadkomma sunda 3. Proportionalitet Entydig praxis fr(cid:229)n domstolen beskriver proportionali- tetsprincipen som (cid:148)en av gemenskapens grundl(cid:228)ggande (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning) (31). Den principer(cid:148). g(cid:228)ller (cid:228)ven f(cid:246)r nationella myndigheter vid till(cid:228)mpning av EG-r(cid:228)tten (32), t. o. m. n(cid:228)r de har stort utrymme f(cid:246)r egna bed(cid:246)mningar (33). Proportionalitetsprincipen inneb(cid:228)r att (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas skall vara n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga (34). I valet mellan olika (cid:229)tg(cid:228)rder skall en medlemsstat v(cid:228)lja den som leder till minsta m(cid:246)jliga st(cid:246)rningar f(cid:246)r den ekonomiska verksamheten (35). N(cid:228)r det g(cid:228)ller koncessioner och andra liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor ger denna princip de upphandlande myndigheterna frihet att utforma (cid:228)ndam(cid:229)let, s(cid:228)rskilt prestanda och tekniska specifikationer, men kr(cid:228)ver att alla f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l valda (cid:229)tg(cid:228)rder skall vara n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och (cid:228)ndam(cid:229)ls- enliga. f(cid:229)r t. ex. En medlemsstat inte kr(cid:228)va st(cid:246)rre fackkun- skaper, yrkeskunnande eller ekonomisk kapacitet av anbudsgivarna (cid:228)n vad som st(cid:229)r i proportion till (cid:228)nda- m(cid:229)let f(cid:246)r koncessionen eller den d(cid:228)rmed j(cid:228)mst(cid:228)llda formen f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat sektor. 4. (cid:214)mesesidigt erk(cid:228)nnande Principen om (cid:246)mesesidigt erk(cid:228)nnande har domstolen utformat efter hand och klarlagt i en omfattande praxis om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r varor, personer och tj(cid:228)nster. Enligt denna princip skall en medlemsstat godta varor och tj(cid:228)nster fr(cid:229)n ekonomiska akt(cid:246)rer i andra EU-l(cid:228)nder (30) Enligt domstolen kan man bara trygga sund konkurrens n(cid:228)r olika ekonomiska akt(cid:246)rer har lika m(cid:246)jligheter. (31) Dom av den 11 juli 1989, m(cid:229)l 265/87, Schr(cid:228)der, punkt 21. (32) Dom av den 27 oktober 1993, m(cid:229)l 127/92, punkt 27. (33) Dom av den 19 juni 1980, 796/79, Testa et al. punkt 21. f(cid:246)renade m(cid:229)l 41/79, 121/79 och (34) Dom i f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten av den 19 juni 1997, m(cid:229)l T-260/94, Air Inter SA, punkt 14. om produkterna (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara med dem denna stat godk(cid:228)nner fr(cid:229)n inhemska producenter (36). sektor Till(cid:228)mpningen av denna princip p(cid:229) koncessioner och liknande former f(cid:246)r samarbete mellan offentlig och privat d(cid:228)r att produkten erbjuds m(cid:229)ste godta alla tekniska specifika- tioner, kontroller, kompetensbevis eller kvalifikationer fr(cid:229)n en annan medlemsstat som (cid:228)r godk(cid:228)nda som likv(cid:228)rdiga med de inhemska motsvarigheterna. den medlemsstat inneb(cid:228)r Den medlemsstat d(cid:228)r produkten erbjuds m(cid:229)ste s(cid:229)ledes godta alla likv(cid:228)rdiga bevis p(cid:229) yrkeskunnande, fackkun- skap och ekonomisk st(cid:228)llning som den tj(cid:228)nstetillhanda- h(cid:229)llande parten har fr(cid:229)n en annan medlemsstat (37). 5. Undantagen i f(cid:246)rdraget De enda till(cid:229)tna begr(cid:228)nsningarna i etableringsfriheten och i r(cid:228)tten att fritt tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster (cid:228)r s(cid:229)dana som g(cid:229)r att motivera med n(cid:229)got av sk(cid:228)len i artiklarna 55 och 56 i f(cid:246)rdraget. Med h(cid:228)nsyn till artikel 55 (som till(cid:229)ter begr(cid:228)nsningar i etableringsfriheten och r(cid:228)tten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster vid verksamhet som, om (cid:228)n endast tillf(cid:228)lligt, f(cid:246)renad med ut(cid:246)vandet av offentlig makt) har (cid:228)r domstolen upprepade g(cid:229)nger betonat att (38) (cid:148)sedan detta (cid:228)r ett undantag fr(cid:229)n etableringsfriheten m(cid:229)ste f(cid:246)rdragets artikel 55 tolkas s(cid:229) restriktivt f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa fritt (36) Principen framg(cid:229)r av praxis p(cid:229) omr(cid:229)det etableringsfrihet och fritt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster (s(cid:228)rskilt domarna Vlassopoulou, 7 maj 1991, m(cid:229)l C-340/89, och Dennemeyer, 25 juli 1991, m(cid:229)l C-76/90). I den f(cid:246)rsta domen anger domstolen (cid:148)(cid:228)ven om de till(cid:228)mpas utan att diskriminera p. g. a. nationalitet s(cid:229) kan nationella regler r(cid:246)rande kvalifikationer f(cid:229) som f(cid:246)ljd att de hindrar medborgare i andra medlemsstater fr(cid:229)n att utnyttja sin fria etableringsr(cid:228)tt, garanterad i artikel 52 i Romf(cid:246)rdraget. S(cid:229) skulle kunna vara fallet om de nationella reglerna i fr(cid:229)ga inte tog n(cid:229)gon h(cid:228)nsyn till de kunskaper och kvalifikationer som personen erh(cid:229)llit i en annan medlemsstat. (cid:148) (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning) I domen Dennemeyer gjorde domstolen s(cid:228)rskilt klart att (cid:148)en medlemsstat f(cid:229)r inte st(cid:228)lla som krav f(cid:246)r att tj(cid:228)nster fritt ska f(cid:229) presteras p(cid:229) dess territorium att alla regler f(cid:246)r etablering ska vara uppfyllda, och d(cid:228)rigenom ber(cid:246)va f(cid:246)rdragets regler all praktisk betydelse, eftersom avsikten med reglerna just (cid:228)r att garantera den fria r(cid:246)rligheten(cid:148). (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning). Slutligen anger domstolen i domen Webb (m(cid:229)l 279/80 av den 17 december 1981) att (cid:148)den medlemsstat i vilken tj(cid:228)nsten presteras (. ) ska ta h(cid:228)nsyn till de intyg och garan- tier som tj(cid:228)nsteut(cid:246)varen redan presterat i den medlemsstat han har sitt s(cid:228)te i, f(cid:246)r att f(cid:229) ut(cid:246)va sin verksamhet(cid:148). (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning). (37) F(cid:246)rutom till(cid:228)mpning av direktiven om teknisk harmonisering, s(cid:229) kan likv(cid:228)rdig kvalificering hos ett f(cid:246)retag bevisas genom t. ex. avtal om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av frivilliga intyg. S(cid:229)dana avtal kan grundas p(cid:229) tilltro till kompetensen hos de organismer som utf(cid:228)rdar intygen. (35) Se t. ex. domen av den 17 maj 1984, m(cid:229)l 15/83, Denkavit Neder- (38) Se s(cid:228)rskilt dom av den 15 mars 1988, m(cid:229)l 147/86, kommissionen land. mot Grekland. 7. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 94/11 till(cid:228)mpligheten till vad som (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att medlemsstaterna ska kunna tillvarata de intressen best(cid:228)mmelsen ger dem r(cid:228)tt att tillvarata(cid:148). (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning). Ett s(cid:229)dant undantag b(cid:246)r s(cid:229)ledes inskr(cid:228)nkas till att g(cid:228)lla s(cid:229)dana verksamheter som n(cid:228)mns i artiklarna 52 och 59 och som, i sig, inneb(cid:228)r ett direkt och precist deltagande i myndighetsut(cid:246)vningen (39). tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster fritt N(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:228)tten att m(cid:229)ste v(cid:228)rdstaten ocks(cid:229) kontrollera att det skyddsv(cid:228)rda allm(cid:228)nintresset inte (cid:228)r skyddat enligt reglerna i den medlemsstat d(cid:228)r anbudsgivaren normalt bedriver sin verksamhet. 6. Skydd av enskildas r(cid:228)ttigheter Undantaget i artikel 55 b(cid:246)r allts(cid:229) bara till(cid:228)mpas i fall d(cid:228)r koncessionshavaren eller en d(cid:228)rmed j(cid:228)mst(cid:228)lld samarbetspartner deltar direkt och i sn(cid:228)v mening i myndighetsut(cid:246)vningen. av som antingen omfattas D(cid:228)rmed g(cid:228)ller detta undantag inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis alla s(cid:229)dana uppgifter en lagstadgad skyldighet eller ensamr(cid:228)tt eller som av de nationella myndigheterna betraktas som (cid:148)offentlig service(cid:148). (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning) (40). Visserligen har alla uppgifter som myndigheterna (cid:246)verl(cid:229)ter p(cid:229) syfte, men detta n(cid:229)gon annan n(cid:229)got allm(cid:228)nnyttigt beh(cid:246)ver inte betyda att alla dessa uppgifter ing(cid:229)r i sj(cid:228)lva myndighetsut(cid:246)vningen. Till exempel medgav domstolen inte undantag enligt artikel 55 n(cid:228)r den konstaterade f(cid:246)ljande: (cid:151) Myndigheten beh(cid:246)ll kontrollen (cid:246)ver de (cid:246)verl(cid:229)tna uppgifterna och f(cid:246)rfogade (cid:246)ver medel som till(cid:228)t den att effektivt bevaka de allm(cid:228)nintressen den ansvarade f(cid:246)r (41). (cid:151) De (cid:246)verl(cid:229)tna uppgifterna var praktiska och ingick d(cid:228)rmed inte i myndighetsut(cid:246)vningern (42). ingrepp som Enligt proportionalitetsprincipen skall inskr(cid:228)nker friheterna i artiklarna 52 och 59 vara b(cid:229)de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga (43). Detta betyder allts(cid:229) att en medlemsstat som kan v(cid:228)lja mellan olika (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att n(cid:229) ett visst m(cid:229)l skall str(cid:228)va efter att begr(cid:228)nsa dessa tv(cid:229) friheter s(cid:229) lite som m(cid:246)jligt (44). (39) Dom av den 21 juni 1974, m(cid:229)l 2/74, Reyners. (40) Slutsatser av generaladvokat Mischo i m(cid:229)l C-3/88, Dataprocessing (se ovan). (41) Dom av den 15 mars 1988, m(cid:229)l 147/86 (se ovan). (42) M(cid:229)l C-3/88 och C-272/91, Dataprocessing och Lottomatica (se ovan). (43) M(cid:229)l T-260/94, Air Inter SA (se ovan). Domstolen medgav t. ex. inte undantag med h(cid:228)nvisning till allm(cid:228)n ordning n(cid:228)r det inte var till- r(cid:228)ckligt motiverat och (cid:228)ndam(cid:229)let gick att uppm(cid:229) p(cid:229) ett annat s(cid:228)tt som inte innebar n(cid:229)gon begr(cid:228)nsning av etableringsfriheten eller friheten at tillhandah(cid:229)lla varor (se punkt 15 i m(cid:229)l C-3/88, Data- processing, se ovan). (44) Dom av den 28 mars 1996, m(cid:229)l C-272/94, Guiot/Climatec. Entydig r(cid:228)ttspraxis fr(cid:229)n domstolen om de grundl(cid:228)g- f(cid:246)rdraget ger vid handen att ett gande friheterna i beslut om avvisning eller avslag skall motiveras och g(cid:229) att (cid:246)verklaga f(cid:246)r den ber(cid:246)rda parten (45). Detta (cid:228)r generella krav som, enligt vad domstolen p(cid:229)pekar, (cid:228)r en del av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner och som dessutom finns bef(cid:228)sta i Europakonventionen om de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttig- heterna (46). De g(cid:228)ller f(cid:246)ljaktligen (cid:228)ven n(cid:228)r enskilda anser att de behandlats felaktigt i samband med en koncessionsgiv- ning eller annat samarbete mellan offentlig och privat sektor i detta meddelandes mening. 2. 2 Regelsystemet i direktiv 93/37/EEG om koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten Kommissionen vill erinra om att de best(cid:228)mmelser och principer vars till(cid:228)mpning den redovisat n(cid:228)r det g(cid:228)ller koncessioner p(cid:229) tj(cid:228)nster och liknande former f(cid:246)r samar- bete mellan offentlig och privat sektor (cid:228)ven, i till(cid:228)mpliga delar, g(cid:228)ller f(cid:246)r koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggnings- arbeten. Direktiv 93/37/EEG inneh(cid:229)ller visserligen bara best(cid:228)m- melser om publicering n(cid:228)r det g(cid:228)ller koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten, men detta betyder inte att de best(cid:228)mmelserna skulle vara de enda som (cid:228)r till(cid:228)mpliga. Eftersom koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten (cid:228)r r(cid:228)ttsakter fr(cid:229)n det allm(cid:228)nna som syftar till att (cid:229)stadkomma en produkt av ekonomisk verksamhet regleras de i artik- larna 52(cid:150)66 i f(cid:246)rdraget samt av ovann(cid:228)mnda principer. (cid:228)r dessa best(cid:228)mmelser och principer Naturligtvis i f(cid:246)rdraget ocks(cid:229) till(cid:228)mpliga p(cid:229) koncessioner under tr(cid:246)skel- v(cid:228)rdena i direktiv 93/37/EEG. a) Uppstr(cid:246)ms: Urval vid koncessionsgivning 1. Best(cid:228)mmelser om publicering och insyn N(cid:228)r det g(cid:228)ller koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)gg- ningsarbeten m(cid:229)ste de upphandlande myndigheterna offentligg(cid:246)ra ett koncessionsmeddelande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning enligt f(cid:246)rebilden i direktiv 93/37/EEG f(cid:246)r att ge m(cid:246)jlighet till konkur- rens p(cid:229) EU-niv(cid:229) kring avtalet (47). (45) Dom av den 7 maj 1991, m(cid:229)l C-340/89, Vlassopoulou, punt 22. (46) Dom av den 15 oktober 1987, m(cid:229)l 22/86, Heylens, punkt 14. (47) (cid:148)F(cid:246)r att tillgodose direktivets m(cid:229)l att garantera att en effektiv konkurrens utvecklas inom omr(cid:229)det f(cid:246)r offentlig upphandling kr(cid:228)vs att de upphandlande myndigheterna offentligg(cid:246)r de kriterier och villkor som reglerar varje avtal p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt(cid:148). (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning). (Se dom av den 20 september 1988, m(cid:229)l 31/87, Beentjes, punkt 21). C 94/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 4. 1999 Ett problem som kommissionen st(cid:246)tt p(cid:229) (cid:228)r konces- sionsgivning mellan offentligr(cid:228)ttsliga organ. Vissa medlemsstater f(cid:246)refaller ha uppfattat best(cid:228)mmel- serna i direktiv 93/37/EEG om bygg- och anl(cid:228)gg- ningskoncessioner som icke till(cid:228)mpliga p(cid:229) avtal mellan det allm(cid:228)nna och en offentligr(cid:228)ttslig juridisk person. Enligt direktiv 93/37/EEG skall dock alla konces- sioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten offentlig- g(cid:246)ras, oberoende av om den kommande konces- sionsinnehavaren f(cid:246)rv(cid:228)ntas bli privat eller offentlig. I artikel 3. 3 i direktiv 93/37/EEG st(cid:229)r det uttryck- ligen att koncessionshavaren kan vara en av de upphandlande myndigheter som direktivet g(cid:228)ller, vilket m(cid:229)ste tolkas som att denna typ av f(cid:246)rbindelse f(cid:246)r publicering uppstr(cid:246)ms skall ha varit enligt artikel 3. 1 i samma direktiv. f(cid:246)rem(cid:229)l 2. Val av f(cid:246)rfarande Vid koncessionsgivning p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggnings- arbeten f(cid:229)r koncessionsgivaren anv(cid:228)nda vilket som helst av de tre f(cid:246)rfaranden som n(cid:228)mns i direktivet p(cid:229) villkor att de ovann(cid:228)mnda best(cid:228)mmelserna och principerna i f(cid:246)rdraget iakttas. b) Nedstr(cid:246)ms: Underentreprenader (48) I direktiv 93/37/EEG finns vissa best(cid:228)mmelser om entreprenader fr(cid:229)n koncessionshavare p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten som n(cid:229)r upp till eller (cid:246)verskrider tr(cid:246)skelv(cid:228)rdet p(cid:229) 5 000 000 ecu. Best(cid:228)mmelserna varierar dock beroende p(cid:229) vilken typ av koncessions- havare det r(cid:246)r sig om. Om koncessionshavaren (cid:228)r en upphandlingsmyndighet i direktivets mening skall avtalen om entreprenad hand- l(cid:228)ggas under iakttagande av alla de best(cid:228)mmelser i direktivet som g(cid:228)ller offentliga upphandlingsavtal om bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten. Om koncessionshavaren inte (cid:228)r n(cid:229)gon upphandlings- myndighet g(cid:228)ller bara direktivets best(cid:228)mmelser om publicering. Inte heller dessa best(cid:228)mmelser g(cid:228)ller n(cid:228)r koncessionshavaren (cid:246)verl(cid:229)ter uppgifter (cid:229)t vad som i direktivet kallas f(cid:246)r anknutna f(cid:246)retag. En fullst(cid:228)ndig f(cid:246)rteckning (cid:246)ver s(cid:229)dana f(cid:246)retag skall enligt direktivet bil(cid:228)ggas anbudet p(cid:229) koncessionen och d(cid:228)refter h(cid:229)llas (48) Det kan h(cid:228)r n(cid:228)mnas att den upphandlande myndigheten enligt artikel 3. 2 i direktivet f(cid:229)r (cid:229)l(cid:228)gga koncessionshavaren att l(cid:228)gga ut en minsta procentandel av koncessionens totala v(cid:228)rde p(cid:229) underen- trepren(cid:246)rer. Den upphandlande myndigheten f(cid:229)r ocks(cid:229) uppmana anbudsgivarna att sj(cid:228)lva i sina anbud ange en minsta procentandel. f(cid:246)rh(cid:229)llandet aktuell med avseende p(cid:229) f(cid:246)r(cid:228)ndringar i mellan f(cid:246)retagen. Eftersom listan skall vara fullst(cid:228)ndig kan koncessionsinnehavaren inte h(cid:228)vda att best(cid:228)mmel- serna om publicering saknar verkan p(cid:229) entreprenader som anf(cid:246)rtros (cid:229)t icke f(cid:246)rtecknade f(cid:246)retag. N(cid:228)r koncessionshavare avser l(cid:228)gga ut arbete p(cid:229) entre- prenad till utomst(cid:229)ende akt(cid:246)rer m(cid:229)ste de, antingen de (cid:228)r upphandlingsmyndigheter i direktivets mening eller ej, s(cid:229)ledes alltid offentligg(cid:246)ra entreprenaden p(cid:229) EU-niv(cid:229). N(cid:228)r en medlemsstat anv(cid:228)nder ett anknutet f(cid:246)retag som sluta entreprenadkontrakt med mellanhand f(cid:246)r att utomst(cid:229)ende anser kommissionen denna medlemsstat misstolkar att best(cid:228)mmelserna i direktiv 93/37/EEG. f(cid:246)retag utan anbudsf(cid:246)rfarande c) Best(cid:228)mmelser om pr(cid:246)vning F(cid:246)r koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten g(cid:228)ller best(cid:228)mmelserna i direktiv 89/665/EEG om pr(cid:246)v- ning (49). Kommissionen erinrar om lydelsen i artikel 2. 7 i direktiv 89/665/EEG, dvs. (cid:148)Medlemsstaterna skall se till att inf(cid:246)ra best(cid:228)mmelser, som garanterar, att gransk- ningsorganens beslut verkligen (cid:229)tlyds. (cid:148) Detta betyder att medlemsstaterna skall undvika alla ingrepp i sak eller i form som kan leda till s(cid:228)mre effekt f(cid:246)r det system som fastst(cid:228)lls i direktivet. (49) Generaladvokat Elmer angav i m(cid:229)l C-433/93, kommissionen mot Tyskland, att domstolens praxis var att (se dom av den 20 september 1988 i m(cid:229)l 31/87, Beentjes, och den 22 juni 1989 i m(cid:229)l 103/88, Constanzo) (cid:148)direktiven om offentlig upphandling ger privatpersoner r(cid:228)ttigheter som dessa, p(cid:229) vissa villkor, kan g(cid:246)ra g(cid:228)llande direkt inf(cid:246)r de nationella domstolarna gentemot staten och de upphandlande enheterna. (cid:148) (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning). Generaladvokaten h(cid:228)vdade vidare att direktiv 89/665/EEG, som antogs efter den praxis han h(cid:228)nvisade till, inte syftade till att begr(cid:228)nsa de enskildas r(cid:228)ttigheter visavi myndigheterna. Tv(cid:228)rtom var direktivet avsett att f(cid:246)rst(cid:228)rka (cid:148)nu existerande mekanismer, s(cid:229)v(cid:228)l p(cid:229) det nationella som p(cid:229) det gemenskapsr(cid:228)ttsliga planet. , och framf(cid:246)rallt p(cid:229) ett stadium d(cid:228)r kr(cid:228)nkningarna fortfarande kan avhj(cid:228)lpas(cid:148). (Ej officiell svensk (cid:246)vers(cid:228)ttning). (Se sk(cid:228)l 2 i direktiv 89/665/EEG). 7. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 94/13 f(cid:246)rutom de F(cid:246)r offentliga upphandlingsavtal g(cid:228)ller, regler som redan n(cid:228)mnts, (cid:228)ven ett krav p(cid:229) motivering enligt artikel 8 i direktiv 93/37/EEG. I artikeln f(cid:246)re- skrivs att upphandlande myndigheter skall informera om sk(cid:228)len till sitt beslut inom 15 dagar samt om m(cid:246)jligheterna att (cid:246)verklaga enligt direktiv 89/665/EEG. 2. 4 Koncessionsgivning p(cid:229) s(cid:228)rskilda omr(cid:229)den Direktiv 93/38/EEG om samordning av upphandlingsf(cid:246)r- farandet f(cid:246)r enheter som har verksamhet inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna inneh(cid:229)ller inga s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser om vare sig konces- sioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsverksamhet eller konces- sioner p(cid:229) tj(cid:228)nster. tj(cid:228)nstekoncessionshavare F(cid:246)r (cid:228)r upphandlande myndigheter i direktivens mening g(cid:228)ller slutligen att best(cid:228)mmelserna i dessa direktiv (cid:228)r till(cid:228)mp- liga p(cid:229) alla upphandlingar inom ramen f(cid:246)r konces- sionen. som samtidigt 2. 3 Gr(cid:228)nsdragning mellan koncessioner p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsarbete och koncessioner p(cid:229) tj(cid:228)nster Eftersom direktiv 93/37/EEG l(cid:228)gger fast ett s(cid:228)rskilt regel- system f(cid:246)r koncessionsgivning p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggnings- arbeten (cid:228)r det viktigt att klarl(cid:228)gga vad som s(cid:228)rskiljer en s(cid:229)dan koncession, s(cid:228)rskilt som det ocks(cid:229) kan f(cid:246)rekomma blandavtal med inslag av tj(cid:228)nstekoncession. Det (cid:228)r f(cid:246)rresten n(cid:228)stan alltid fallet i praktiken eftersom konces- sionsinnehavaren av ett bygg- eller anl(cid:228)ggningsarbete ofta tillhandah(cid:229)ller en tj(cid:228)nst knuten till den uppf(cid:246)rda bygg- naden eller anl(cid:228)ggningen. Kommissionen grundar sin bed(cid:246)mning p(cid:229) om huruvida avtalet g(cid:228)ller att uppf(cid:246)ra en byggnad eller en anl(cid:228)ggning f(cid:246)r koncessionsgivarens r(cid:228)kning eller ej. N(cid:228)r (cid:228)ndam(cid:229)let med avtalet (cid:228)r att uppf(cid:246)ra en byggnad eller en anl(cid:228)ggning och resultatet av arbetet kommer att st(cid:229) till koncessionsgivarens f(cid:246)rfogande anser kommissionen att regelsystemet i direktiv 93/37/EEG skall vara till(cid:228)mpligt (kravet p(cid:229) ett tr(cid:246)skelv(cid:228)rde p(cid:229) 5 000 000 ecu m(cid:229)ste dock vara uppfyllt) (cid:228)ven om koncessionen har tj(cid:228)nsteinslag. Att bygg- eller anl(cid:228)ggningsprojekten i realiteten genomf(cid:246)rs av tredje man g(cid:246)r ingen skillnad f(cid:246)r avtalets art. Samma g(cid:228)ller om koncessionsinnehavaren inte kan uppf(cid:246)ra bygg- naden eller (cid:228)r detsamma. anl(cid:228)ggningen sj(cid:228)lv: (cid:228)ndam(cid:229)l avtalets En koncession som inte g(cid:228)ller att uppf(cid:246)ra vare sig byggnad eller anl(cid:228)ggning, eller som bara syftar till f(cid:246)rvalt- ning eller drift av en befintlig byggnad eller anl(cid:228)ggning betraktas i geng(cid:228)ld som en koncession p(cid:229) tj(cid:228)nster, eftersom det i b(cid:229)da dessa fall inte f(cid:246)rekommer n(cid:229)got bygg- eller anl(cid:228)ggningsarbete. F(cid:246)r (cid:246)vrigt kan upphandlingsavtal om tj(cid:228)nster eller konces- sionsavtal om tj(cid:228)nster ing(cid:229)s i anslutning till koncessioner p(cid:229) bygg- eller anl(cid:228)ggningsverksamhet och d(cid:229) g(cid:228)lla verk- samhet som utg(cid:246)r ett komplement men (cid:228)nd(cid:229) (cid:228)r frist(cid:229)ende gentemot koncessionsexploateringen, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det r(cid:246)r sig om ett byggnadsverk. Exempelvis kan restaurangverk- f(cid:246)r en tj(cid:228)ns- samhet utmed en motorv(cid:228)g vara f(cid:246)rem(cid:229)l tekoncession i anslutning till koncessionen p(cid:229) att bygga och driva motorv(cid:228)gen. Kommissionen vill dock p(cid:229)minna om att n(cid:228)r n(cid:229)got organ i den offentliga sektorn som inte h(cid:246)r till n(cid:229)gon av de fyra sektorerna i direktiv 93/38/EEG ger en koncession p(cid:229) en ekonomisk verksamhet i n(cid:229)gon av dessa fyra sektorer (cid:228)r det best(cid:228)mmelserna och principerna som beskrivits ovan som g(cid:228)ller om koncession ges p(cid:229) tj(cid:228)nster. Ges konces- sionen p(cid:229) bygg- och anl(cid:228)ggningsverksamhet g(cid:228)ller f(cid:246)rutom ovan beskrivna best(cid:228)mmelser och principer ocks(cid:229) direktiv 93/37/EEG (50). F(cid:246)r den h(cid:228)ndelse att n(cid:229)got offentligt organ som omfattas av best(cid:228)mmelserna och principerna enligt ovan och som (cid:228)r verksamt inom de fyra sektorerna i direktiv 93/38/EEG (vatten, energi, transporter, telekommunikationer) ger en koncession g(cid:228)ller f(cid:246)rdragets regelsystem precis som vid (cid:148)normal(cid:148) koncessionsgivning. (50) P(cid:229) grundval av artiklarna 74(cid:150)84 i f(cid:246)rdraget har gemenskapen lag- stiftat f(cid:246)r att garantera fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r tj(cid:228)nster inom vissa, men inte alla, transportsektorer och d(cid:229) framf(cid:246)rallt inte inom sektorn f(cid:246)r v(cid:228)gburna transporter. Vad g(cid:228)ller s(cid:229)dana transporter (cid:229)tnjuter medlemsstaternas beh(cid:246)riga myndigheter en viss handlingsfrihet vid val av den operat(cid:246)r som ges exklusiv r(cid:228)tt att tillhandah(cid:229)lla v(cid:228)gtransporter och/eller de som staten betalar f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av allm(cid:228)nna kommunikationer inom denna sektor. I f(cid:246)rordning (EEG) nr 1191/69 ((cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EEG) nr 1893/91) och f(cid:246)rordning (EEG) nr 1107/70 fastsl(cid:229)s dock de regler som g(cid:228)ller f(cid:246)r kompensation (statsst(cid:246)d) f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av offentlig service i form av v(cid:228)gtransporter. Visst arbete kan avl(cid:246)nas endast om det ing(cid:229)r i ett avtal om tillhandah(cid:229)llande av offentlig service mellan en operat(cid:246)r och ett offentligt organ. Detta g(cid:228)ller f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster inom en koncession f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l offentlig service som f(cid:246)r avtal i vilka ing(cid:229)r tillhandah(cid:229)llande av b(cid:229)de varor och tj(cid:228)nster. Trots att myndigheterna inte (cid:228)r tvungna att till(cid:228)mpa de detaljerade reglerna i direktiven 92/50/EEG och 93/38/EEG vid beviljande av koncession f(cid:246)r tj(cid:228)nster s(cid:229) ska allm(cid:228)nna principer s(cid:229)som likabe- handling, insyn, proportionalitet, (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande och skydd f(cid:246)r individuella r(cid:228)ttigheter vilka citerats under 2. 1 till(cid:228)mpas d(cid:229) en offentlig myndighet v(cid:228)ljer en potentiell operat(cid:246)r. F(cid:246)rst(cid:229)elsen f(cid:246)r de f(cid:246)r en fullv(cid:228)rdig transporttj(cid:228)nst n(cid:246)dv(cid:228)ndiga vill- koren samt det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att garantera dessa villkor har utvecklats v(cid:228)sentligt sedan f(cid:246)rordning (EEG) nr 1191/69 antogs. Av alla dessa anledningar anser kommissionen att denna f(cid:246)rordning kr(cid:228)ver en uppdatering bl. a. f(cid:246)r att precisera proportionalitetsprincipens efter- levnad vid anv(cid:228)ndande av exklusiva r(cid:228)ttigheter, f(cid:246)r att utvidga anv(cid:228)ndandet av avtal om tillhandah(cid:229)llandet av offentlig service


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 927/99 του Fernando FERNANDEZ MARTIN Ρύθμιση των θεμάτων που αφορούν τους ραδιοερασιτέχνες στην Ευρώπη

eurovoc_concepts:
broadcasting
communications systems
research and development
technical regulations
waveband

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 858/99 de Pieter DANKERT FSE - Pays-Bas

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Netherlands
advance
tax relief
vocational training

formats: html pdf print

text: C 370/130 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 12. 1999 (1999/C 370/179) QUESTION ÉCRITE E-0858/99 posée par Pieter Dankert (PSE) à la Commission (7 avril 1999) Objet: FSE (cid:13) Pays-Bas Un destinataire final des projets de formation au titre de l’objectif 3 du FSE, Dijkhuis Advies, signale que le solde pour l’année 1997 et la deuxième avance prévue pour 1998 n’ont pas été payés et que le coordinateur du FSE n’a justifié aucun de ces retards. Par ailleurs, Dijkhuis Advies signale qu’une mesure fiscale récente appelée «extra scholingsaftrek» (abattement spécial au titre de la formation) a été prise récemment, mesure dont les projets cofinancés par le FSE ne peuvent bénéficier et aux termes de laquelle ils peuvent même être désavantagés, en raison des différences qui peuvent entrer en ligne de compte pour l’obtention d’une subvention en vertu de cette mesure et également du fait que les crédits du FSE sont considérés comme des revenus propres. La Commission peut-elle indiquer si le versement du solde de la tranche annuelle 1997 et de la deuxième avance pour 1998 pose problème et dans l’affirmative, quelle en est la nature? La Commission est-elle au courant de cette mesure fiscale dénommée «abattement spécial au titre de la formation»? Quel jugement porte-t-elle sur cette mesure qui entraîne une inégalité de traitement entre les projets éligibles au FSE et ceux qui ne le sont pas? Réponse donnée par M. Flynn au nom de la Commission (3 mai 1999) La demande de paiement final de 1997 du programme relatif à l’objectif 3 ne pouvait être traitée par la Commission dans sa version initiale. La version finale sur laquelle la Commission et le ministère de «Sociale zaken en werkgelegenheid» (SZW) ont trouvé un accord a été envoyée à la Commission le 30 mars 1999. Cependant, les avances déjà versées dépassent le solde demandé. Par la suite, les paiements 1997 pour le programme de l’objectif 3 peuvent être considérés comme terminés. Les paiements aux promoteurs se règlent par «Arbeidsvoorziening». La deuxième avance 1998, introduite début octobre 1998, a été payée en deux tranches suite à un manque de disponibilités budgétaires à la Commission. Une première tranche de 38 millions d’euros a été versée vers la mi-novembre 1998. Le montant restant de 26 millions d’euros a été finalisé par la Commission le 15 mars 1999. L’information donnée par l’Honorable Parlementaire ne permet pas de donner une réponse sur la partie concernant les mesures fiscales «extra scholingsaftrek». Après examen chez «Arbeidsvoorziening», respon- sable de la gestion journalière de l’objectif 3, il ressort que des informations complémentaires seraient nécessaires pour identifier le projet et les mesures concernées. Il est bien entendu, que la Commission est prête à livrer de plus amples informations à l’Honorable Parlementaire, si cette identification était communiquée. (1999/C 370/180) QUESTION ÉCRITE P-0861/99 posée par Carlos Coelho (PPE) à la Commission (26 mars 1999) Objet: Politique commune de la pêche La Commission vient de présenter un projet de règlement qui énumère des types de comportements qui contreviennent aux règles de la politique commune de la pêche (PCP). À l’analyse il apparaît que cette liste ne mentionne nullement le non-respect des plans d’orientation pluriannuels (POP), qui fixent des objectifs d’adéquation de la capacité des flottes de chaque État membre aux ressources halieutiques. Or, certains États membres respectent ces POP en réduisant leur flotte (le Portugal par exemple), alors que d’autres, passant outre, vont même jusqu’à augmenter leur flotte (c’est le cas de la France, des Pays-Bas ou de l’Italie); se crée ainsi une situation inacceptable de distorsion de concurrence du fait de l’absence de toute sanction


title: PREGUNTA ESCRITA n. 840/99 del Sören WIBE Euron tila

eurovoc_concepts:
economic analysis
euro
exchange rate
financial market
foreign exchange market


title: WRITTEN QUESTION No. 851/99 by Florus WIJSENBEEK Time of payment of VAT

eurovoc_concepts:
Germany
Netherlands
VAT
approximation of laws
single market

text: 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 370/127 (1999/C 370/175) SKRIFTLIG FRÅGA E-0845/99 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen Angående: Dåligt utförda offentliga arbeten i Grekland (7 april 1999) För en tid sedan offentliggjordes ESPEL:s, det vill säga det särskilda rådet för kvalitetskontroll av offentliga arbeten, två tremånadersrapporter från det första halvåret 1998 om låg standard och dåligt utfört arbete i samband med de offentliga arbeten som förverkligats inom ramen för gemenskapsstödramen för Grekland. Enligt dessa uppgifter utgjorde de felaktigt utförda arbetena (det vill säga arbeten som utförts utan iakttagande av föreskrifterna) en procentandel som rör sig mellan 25 procent och 95 procent av samtliga arbeten. Eftersom detta avslöjande åstadkom en hel del uppståndelse resulterade detta i att de grekiska myndigheterna förband sig att vidta åtgärder för att rätta till och trygga standarden hos de arbeten som redan utförts. Jag vill fråga kommissionen om följande: 1. Har ESPEL efter detta utgivit några nya rapporter och är det i så fall fortsättningsvis så att de arbeten som utförts inte följer föreskrifterna och hur stor andel utgör dessa i så fall procentuellt sett? 2. Har de grekiska myndigheterna faktiskt vidtagit de åtgärder de lovade vidta för att rätta till felaktig- heter och brister och 4 om det är så 4 anser kommissionen i så fall att dessa åtgärder är tillräckliga och kan anses tillfredsställande? Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (5 maj 1999) På grundval av uppgifter från de grekiska myndigheterna kan kommissionen ge följande upplysningar: 1. Mellan juli 1998 och januari 1999 har ESPEL fortsatt att översända månatliga verksamhetsrapporter. För de 210 projekt som under denna period systematiskt och grundligt har kontrollerats gäller följande: 4 94 är korrekta eller uppvisar mindre brister som kommer att åtgärdas av entreprenörerna (kategori 1), 4 110 uppvisar betydande brister som visserligen inte påverkar säkerheten, men som leder till avsevärda underhållskostnader. Dessa kostnader kommer att dras av från entreprenörernas betalning (kategori 2), 4 6 uppvisar svåra brister som inte kan åtgärdas och projekten måste göras om på entreprenörernas bekostnad (kategori 3). 2. Som tidigare har annonserats skall ekonomiministeriet till de offentliga instanser som förvaltar de berörda projekten översända alla ESPEL:s enskilda rapporter som visar på kvalitetsbrister med begäran om de påföljder som föreskrivs i lagen. För projekten i kategori 2 och 3 ovan skall ekonomiministeriet dessutom översända akten till arbets- inspektionen för kontroll av den påföljd som skall genomföras av de förvaltande instanserna. För projekten i kategori 3 skall ekonomiministeriet automatiskt översända akten till den allmänne åklagaren. Kommissionen anser att åtgärderna ovan går i rätt riktning och kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen i ärendet. (1999/C 370/176) SKRIFTLIG FRÅGA E-0851/99 från Florus Wijsenbeek (ELDR) till kommissionen Angående: Tidpunkt för momsinbetalningar (7 april 1999) Känner kommissionen till att det tidpunkten för att betala in moms. finns avsevärda skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller Känner kommissionen till att momsen enligt det tyska systemet måste betalas in senast den 10 följande månad medan det enligt det nederländska systemet räcker att betala in momsen före följande månads utgång?


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 728/1999 zo 7. apríla 1999 stanovujúce v zmysle článku 7 (3) nariadenia Rady (EHS) č. 2847/93 oznamovaciu lehotu pre rybárske plavidlá spoločenstva vykonávajúce rybolov v Baltskom mori, v úžinách Skagerrak a Kattegat

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
North Sea
common fisheries policy
fishing area
fishing fleet
fishing regulations

text: 04/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 105 31999R0728 L 93/10 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 8. 4. 1999 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 728/1999 zo 7. apríla 1999 stanovujúce v zmysle článku 7 (3) nariadenia Rady (EHS) č. 2847/93 oznamovaciu lehotu pre rybárske plavidlá spoločenstva vykonávajúce rybolov v Baltskom mori, v úžinách Skagerrak a Kattegat KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2847/93 z 12. októ- bra 1993 zriaďujúce kontrolný systém uplatniteľný na spoločnú politiku rybolovu (1), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2846/98 (2), a najmä článok 7 (3), keďže na základe článku 7 (1) nariadenia (EHS) č. 2847/93 veliteľ rybárskeho plavidla spoločenstva, ktorý chce využívať miesta nakládky a vykládky v členskom štáte, inom ako je členský štát, pod ktorého vlajkou plavidlo pláva, musí tam, kde nie je vytvo- rená žiadna schéma prístavu zriadeného daným členským štátom, informovať príslušné orgány tohto členského štátu najmenej 4 hodiny dopredu o mieste(-ach) nakládky a vykládky a predpokla- danom čase príchodu spolu s množstvami každého druhu, ktorý sa má naložiť a vyložiť; keďže na základe článku 7 (3) vyššie uvedeného nariadenia Komi- sia môže prijať ustanovenia pre inú oznamovaciu lehotu, berúc do úvahy inter alia, vzdialenosť medzi loviskami, miestami nakládky a vykládky a prístavmi, kde sú predmetné plavidlá regis- trované alebo zapísané; rybárske plavidlá spoločenstva vykonávajúce rybolov v Baltskom mori, v úžinách Skagerrak a Kattegat, ktoré chcú naložiť a vyložiť úlovky v prístavoch určitých členských štátov; keďže opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so sta- noviskom Riadiaceho výboru pre rybolov a akvakultúru, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Bez ohľadu na článok 7 (1) nariadenia (EHS) č. 2847/93 oznamovacia lehota, ktorú musí dodržať veliteľ rybárskeho plavidla vykonávajúceho rybolov v Baltskom mori a v úžinách Skagerrak a Kattegat, a ktorý chce použiť miesta nakládky a vykládky v Dánsku, Nemecku, Švédsku alebo vo Fínsku, nie je kratšia ako dve hodiny. Článok 2 keďže z pohľadu vzdialenosti medzi loviskami, miestami nakládky a vykládky a prístavmi, kde sú predmetné plavidlá registrované alebo zapísané, kratšia oznamovacia lehota je odôvodnená pre Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmy deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Bude sa uplatňovať od 1. júla 1999. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 7. apríla 1999 Za Komisiu Emma BONINO člen Komisie (1) Ú. v. ES L 261, 20. 10. 1993, s. 1. (2) Ú. v. ES L 358, 31. 12. 1998, s. 5


title: PREGUNTA ESCRITA n. 904/99 del Vincenzo VIOLA Epäilyt Banco di Sicilia SpA:lle maksetuista valtion tuista

eurovoc_concepts:
Italy
Sicily
State aid
aid to undertakings
bank
capital increase
central bank
liquidation
regional aid


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 853/99 af Reimer BÖGE Afskaffelse af afgiftsfrit salg ved rejser inden for Fællesskabet

eurovoc_concepts:
Structural Funds
duty-free sale
economic consequence
job preservation
redevelopment aid
vocational retraining


title: WRITTEN QUESTION No. 833/99 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Slate industry and generalised system of preferences

eurovoc_concepts:
customs duties
developing countries
earths and stones
generalised preferences
import
originating product
tariff exemption


title: Κανονισμός ΕΚ αριθ. 725/1999 της Επιτροπής της 7ης Απριλίου 1999 για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης και της ακατέργαστης σε φυσική κατάσταση

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 8. 4. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 93/5 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 725/1999 TGS EPITQOPGS tgr 7gr Apqik(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tgr keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr jai tgr ajat(cid:146)qcastgr f(cid:145)waqgr se vusij(cid:147) jat(cid:145)stasg G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 1gr Ioum(cid:148)ou 1981, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1148/98 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 19 paq(cid:145)cqavor 4 pq(cid:150)to ed(cid:145)vio stoiwe(cid:148)o a), Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou 19 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m tgr diehmo(cid:151)r acoq(cid:145)r tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)o a) tou em k(cid:149)cy jamomislo(cid:151) jai tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m emt(cid:149)r tgr Joim(cid:149)tgtar d(cid:151)matai ma jaku- vhe(cid:148) le lia epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti, jat(cid:145) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81, oi epistqo- v(cid:146)r cia tg keuj(cid:147) f(cid:145)waqg jai tgm ajat(cid:146)qcastg f(cid:145)waqg, lg letousiyl(cid:146)mer, pou en(cid:145)comtai se vusij(cid:147) jat(cid:145)stasg, jaho- q(cid:148)fomtai avo(cid:151) kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg g jat(cid:145)stasg tgr joimotij(cid:147)r jai tgr diehmo(cid:151)r acoq(cid:145)r f(cid:145)waqgr, jai id(cid:148)yr ta jostokocij(cid:145) stoiwe(cid:148)a pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 17a tou em k(cid:149)cy jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti jat(cid:145) to (cid:145)qhqo aut(cid:149) pq(cid:146)pei ma kalb(cid:145)metai up(cid:149)xg g oijomolij(cid:147) pkeuq(cid:145) tym swediafol(cid:146)mym enacyc(cid:150)m· (cid:149)ti, cia tgm ajat(cid:146)qcastg f(cid:145)waqg, g epistqov(cid:147) jahoq(cid:148)fetai cia tom amtipqosypeutij(cid:149) poiotij(cid:149) t(cid:151)po· (cid:149)ti aut(cid:147) oq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 431/68 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 9gr Apqik(cid:148)ou 1968, pou jahoq(cid:148)fei tom amti- pqosypeutij(cid:149) poiotij(cid:149) t(cid:151)po cia tgm ajat(cid:146)qcastg f(cid:145)waqg jai tom t(cid:149)po dieke(cid:151)seyr sta s(cid:151)moqa tgr Joim(cid:149)tgtar cia tom upokocisl(cid:149) tym til(cid:150)m stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3290/ 94 (4)· (cid:149)ti g epistqov(cid:147) aut(cid:147) jahoq(cid:148)fetai, en(cid:145)kkou, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 17a paq(cid:145)cqavor 4 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81· (cid:149)ti g f(cid:145)waqg candy oq(cid:148)shgje stom jamo- misl(cid:149) (EJ) aqih. 2135/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 7gr Septel- bq(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) tym keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r tgr woqgc(cid:147)- seyr tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tgr (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 159 tgr 3. 6. 1998, s. 38. (3) EE L 89 tgr 10. 4. 1968, s. 3. (4) EE L 349 tgr 31. 12. 1994, s. 105. f(cid:145)waqgr (5)· (cid:149)ti to pos(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r pou upokoc(cid:148)fetai jat’ aut(cid:149)m tom tq(cid:149)po, (cid:149)som avoq(cid:145) tgm aqylatisl(cid:146)mg (cid:147) let(cid:145) pqosh(cid:147)jgr wqystij(cid:150)m ousi(cid:150)m f(cid:145)waqg, pq(cid:146)pei ma evaqloshe(cid:148) stgm peqiejtij(cid:149)tgt(cid:145) tour se sajwaq(cid:149)fg jai ma jahoqishe(cid:148) yr ej to(cid:151)tou am(cid:145) 1 % tgr peqiejtij(cid:149)tgtar aut(cid:147)r· (cid:149)ti g jat(cid:145)stasg tgr diehmo(cid:151)r acoq(cid:145)r (cid:147) oi eidij(cid:146)r apait(cid:147)- seir oqisl(cid:146)mym acoq(cid:150)m e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma jatast(cid:147)soum amacja(cid:148)a tg diavoqopo(cid:148)gsg tgr epistqov(cid:147)r cia tg f(cid:145)waqg am(cid:145)koca le tom pqooqisl(cid:149)· (cid:149)ti, se eidij(cid:146)r peqipt(cid:150)seir, to pos(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r d(cid:151)matai ma jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) pq(cid:145)neir diavoqetij(cid:147)r v(cid:151)seyr· (cid:149)ti g epistqov(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoq(cid:148)fetai am(cid:145) d(cid:151)o ebdol(cid:145)der· (cid:149)ti e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma tqopopoighe(cid:148) stgm emdi(cid:145)lesg wqomij(cid:147) peq(cid:148)odo· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym keptoleqei(cid:150)m aut(cid:150)m stgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr, jai id(cid:148)yr stir posost(cid:150)seir (cid:147) stir til(cid:146)r f(cid:145)waqgr stgm joimotij(cid:147) jai stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r (cid:149)pyr amav(cid:146)qetai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr f(cid:145)waqgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou ama- v(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)o a) tou jamo- mislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81 se vusij(cid:147) jat(cid:145)stasg jai lg letousiyl(cid:146)mym jahoq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 8 Apqik(cid:148)ou 1999. (5) EE L 214 tgr 8. 9. 1995, s. 16. L 93/6 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 8. 4. 1999 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 7 Apqik(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 7gr Apqik(cid:148)ou 1999, cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tgr keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr jai tgr ajat(cid:146)qcastgr f(cid:145)waqgr se vusij(cid:147) jat(cid:145)stasg Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Epistqov(cid:147) 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 (cid:190) EUR/100 kg (cid:190) 45,40 44,81 45,40 44,81 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) EUR/1 % fawaq(cid:149)fgr (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 91 00 9000 0,4935 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) EUR/100 kg (cid:190) 49,35 48,71 48,71 (cid:190) EUR/1 % fawaq(cid:149)fgr (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4935 (1) To paq(cid:149)m pos(cid:149) evaql(cid:149)fetai stgm ajat(cid:146)qcastg f(cid:145)waqg apod(cid:149)seyr 92 %. Am g ap(cid:149)dosg tgr enac(cid:149)lemgr ajat(cid:146)qcastgr f(cid:145)waqgr ap(cid:146)wei jat(cid:145) 92 %, to pos(cid:149) tgr eisvoq(cid:145)r pou evaql(cid:149)fetai upokoc(cid:148)fetai s(cid:151)lvyma le tir diat(cid:145)neir tou (cid:145)qhqou 17a paq(cid:145)cqavor 4 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81. (2) Jahoqisl(cid:149)r pou amast(cid:146)kketai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2689/85 tgr Epi- tqop(cid:147)r (EE L 255 tgr 26. 9. 1985, s. 12), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3251/85 (EE L 309 tgr 21. 11. 1985, s. 14)


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 729/1999, 7. aprill 1999, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/97 nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalike rakenduseeskirjade kehtestamise kohta puu- ja köögiviljasektori sekkumiskorra osas

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
fruit
fruit vegetable
market intervention
marketing standard
vegetable

text: 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31999R0729 8. 4. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 729/1999, 7. aprill 1999, 103 L 93/11 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/97 nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalike rakenduseeskirjade kehtestamise kohta puu- ja köögiviljasektori sekkumiskorra osas EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2520/97, (2) eriti selle artiklit 48, ning arvestades, et: ja köögiviljade suhtes järjepidevuse huvides tuleb eri puu- kohaldatavates sätetes kehtestada määruse (EÜ) nr 2200/96 ar- tikli 15 lõike 3 punktis b ettenähtud kõrvaldamishüvitise lisa ülemmäär, mida kõnealuseid sätteid melonite ja arbuuside puhul kohaldavad liikmesriigid ei tohi ületada; selleks tuleb melonite ja arbuuside puhul maksimumlisa määrata kindlaks selliselt, et nimetatud ülemmäära ja ühenduse kõrvaldamishüvi- tise suhe oleks melonite ja arbuuside puhul sama mis teiste puu- ja köögiviljade puhul, mille suhtes sekkumiskorra raames hüvitist taotletakse; käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, komisjoni määrusega (EÜ) nr 659/97, (3) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1490/98, (4) kehtestatakse määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad puu- ja köögivil- jasektori sekkumiskorra osas; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 659/97 artikli 9 edastatavad andmed sekkumiskorra lõikele 2 komisjonile rakendamise kohta peavad võimaldama komisjonil täita määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 44 lõikes 4 esitatud tingi- musi; seetõttu võib määruse (EÜ) nr 659/97 IV lisa lihtsustada; vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõike 3 punktile b võib lisaks ühenduse kõrvaldamishüvitisele kasutada raken- dusfondi, kuid saadav lisa ei või koos ühenduse kõrvaldamishü- vitisega ületada 1995/96. majandusaastal kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 1035/72 (5) (viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1363/95 (6)) artikli 16 lõikega 3a, artik- lite 16a ja 16b ning artikli 18 lõike 1 punkti a esimese taan- dega kohaldatavat maksimaalset kõrvaldamishinda; melonite ja arbuuside puhul ei ole 1995/96. majandusaastaks kindlaks määratud kõrvaldamishinda, kuna neid tooteid ei ole kõrval- datud määruse (EMÜ) nr 1035/72 alusel; (1) EÜT L 297, 21. 11. 1996, lk 1. (2) EÜT L 346, 17. 12. 1997, lk 41. (3) EÜT L 100, 17. 4. 1997, lk 22. (4) EÜT L 196, 14. 7. 1998, lk 7. (5) EÜT L 118, 20. 5. 1972, lk 1. (6) EÜT L 132, 16. 6. 1995, lk 8. Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 659/97 muudetakse järgmiselt. 1. IV lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga. 2. II lisa kaks rida lisatakse VIII lisas toodud tabeli lõppu. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. aprillist 1999. 104 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 7. aprill 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105 I LISA “IV LISA SEKKUMISTE KOKKUVÕTE Liikmesriikide poolt iga majandusaasta lõpus määruse (EÜ) nr 659/97 artikli 9 lõike 2 alusel komisjonile edas- tatav teave 1. Iga määruse (EÜ) nr 2200/96 II lisas loetletud toote ja teiste asjaomaste toodete puhul teatatakse: a) kogu müüki panemata jäänud kogus (tonnides); b) liikmesriikide poolt makstud summad (eurodes või omavääringus), jaotatuna ühenduse kõrvaldamishüvitiseks, kõrvaldamishüvitistele täiendavalt makstud summadeks ja II lisas loetlemata toodete kõrvaldamishüvitiseks. 2. Iga II lisas loetletud toote puhul ja komisjoni taotluse korral teatavate II lisas loetlemata toodete puhul, mille puhul on kõnealuse või sellele eelnenud majandusaasta jooksul kõrvaldatud märkimisväärsed kogused, teatatakse: a) müüki panemata jäänud kogus (tonnides) kuude kaupa; b) müüki panemata jäänud kogus (tonnides) kasutusala kaupa vastavalt määruse (EÜ) nr 659/97 artiklile 30; c) müüki panemata jäänud kogus (tonnides) sordi ja/või kaubandusliku tüübi kaupa. 3. Turustatud ja müüki panemata koguste (tonnides) koondtabel tunnustatud tootjate organisatsioonide ja toote kaupa (II lisas loetletud tooted ja vajaduse korral II lisas loetlemata tooted). ” II LISA “Melonid Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Arbuusid Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4,20 2,70 4,20 2,70 4,20 2,70 4,20 2,70”


title: Verordnung (EG) Nr. 726/1999 der Kommission vom 7. April 1999 zur Festsetzung des Höchstbetrags der Ausfuhrerstattung für Weißzucker für die im Rahmen der Dauerausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1574/98 durchgeführte 33. Teilausschreibung

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: 8. 4. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 93/7 VERORDNUNG (EG) Nr. 726/1999 DER KOMMISSION vom 7. April 1999 zur Festsetzung des H(cid:148)chstbetrags der Ausfuhrerstattung f(cid:129)r Weißzucker f(cid:129)r die im Rahmen der Dauerausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1574/98 durchgef(cid:129)hrte 33. Teilausschreibung DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Zucker (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1148/98 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 17 Absatz 5 zweiter Unterabsatz Buchstabe b), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1574/98 der Kommis- sion vom 22. Juli 1998 betreffend eine Dauerausschrei- bung f(cid:129)r die Festsetzung von Absch(cid:148)pfungen und/oder Erstattungen bei der Ausfuhr von Weißzucker (3) werden Teilausschreibungen f(cid:129)r die Ausfuhr dieses Zuckers durchgef(cid:129)hrt. Gem(cid:132)ß Artikel 9 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1574/ 98 ist gegebenenfalls ein H(cid:148)chstbetrag der Ausfuhrerstat- tung f(cid:129)r die betreffende Teilausschreibung insbesondere unter Ber(cid:129)cksichtigung der Lage und der voraussichtli- chen Entwicklung des Zuckermarktes in der Gemein- schaft sowie des Weltmarktes festzusetzen. Nach Pr(cid:129)fung der Angebote sind f(cid:129)r die 33. Teilaus- schreibung die in Artikel 1 genannten Bestimmungen festzulegen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Zucker (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 F(cid:129)r die gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1574/98 durch- gef(cid:129)hrte 33. Teilausschreibung f(cid:129)r Weißzucker wird eine Ausfuhrerstattung von h(cid:148)chstens 52,355 EUR je 100 kg festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 8. April 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 7. April 1999. F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 159 vom 3. 6. 1998, S. 38. (3) ABl. L 206 vom 23. 7. 1998, S. 7


title: Verordening (EG) nr. 726/1999 van de Commissie van 7 april 1999 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de 33e deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1574/98

text: 8. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 93/7 VERORDENING (EG) Nr. 726/1999 VAN DE COMMISSIE van 7 april 1999 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie b¶ uitvoer van witte suiker voor de 33e deelinschr¶ving in het kader van de inschr¶ving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1574/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1148/98 van de Commissie (2), met name op artikel 17, lid 5, tweede alinea, onder b), ling van de suikermarkt in de Gemeenschap en daar- buiten; Overwegende dat na onderzoek van de offertes de in artikel 1 bedoelde bepalingen moeten worden vastgesteld voor de 33e deelinschr¶ving; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor suiker, Overwegende dat krachtens Verordening (EG) nr. 1574/98 van de Commissie van 22 juli 1998 betreffende een permanente van heffingen en/of restituties b¶ uitvoer van witte suiker (3) deelinschr¶vingen worden gehouden voor de uitvoer van deze suiker; inschr¶ving vaststelling voor de Overwegende dat, overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1574/98 naar gelang van het geval, een maximumbedrag van de resti- tutie b¶ uitvoer wordt vastgesteld voor de betrokken deelinschr¶ving, waarb¶ met name rekening wordt gehouden met de situatie en de te verwachten ontwikke- HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de 33e deelinschr¶ving voor witte suiker, gehouden krachtens Verordening (EG) nr. 1574/98, wordt het maxi- mumbedrag van de restitutie b¶ uitvoer vastgesteld op 52,355 EUR per 100 kg. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 8 april 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 7 april 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 38. (3) PB L 206 van 23. 7. 1998, blz. 7


title: Agenda 2000 : Erweiterung: Regelmäßiger Bericht 1998 der Kommission über Polens Fortschritte auf dem Weg zum Beitritt.

eurovoc_concepts:
Poland
accession to the European Union
economic situation
enlargement of the Union
political situation