title: Schengenregelverket - Verkställande kommitténs beslut av den 28 april 1999 om Schengens regelverk när det gäller telekommunikationer (SCH/Com-ex (99) 6)

eurovoc_concepts:
civil servant
cross-border cooperation
police cooperation

formats: html print


title: The Schengen acquis - Decision of the Executive Committee of 28 April 1999 on liaison officers (SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2)

eurovoc_concepts:
basis of tax assessment
border control
civil servant
exchange of information
police cooperation


title: Rozhodnutie výkonného výboru z 28. apríla 1999 o aktualizácii príručky SIRENE (SCH/Com-ex (99)5)

eurovoc_concepts:
Iceland
financial legislation
financial regulation
information system

formats: html pdf print

text: 19/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 415 41999D0005 L 239/457 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 22. 9. 2000 ROZHODNUTIE VÝKONNÉHO VÝBORU z 28. apríla 1999 o aktualizácii príručky SIRENE (SCH/Com-ex (99)5) VÝKONNÝ VÝBOR, so zreteľom na článok 132 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, so zreteľom na článok 108 vyššie uvedeného dohovoru, ROZHODOL TAKTO: Príručka SIRENE bola aktualizovaná; nová verzia [SCH/OR. SIS-SIRENE (99) 64] je pripojená k tomuto rozhodnutiu (*). V Luxemburgu 28. apríla 1999 predseda C. H. SCHAPPER (*) Pozri SCH/Com-ex (98) 17


title: Κεκτημένο του Σένγκεν - Δήλωση της εκτελεστικής επιτροπής της 28ης Απριλίου 1999 σχετικά με τη διάρθρωση του SIS [SCH/Com-ex (99) dιcl. rev. 2]

eurovoc_concepts:
narcotic
parliamentary debate
psychotropic substance
therapeutics


title: «Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet», «Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 68/360/EØF om afskaffelse af restriktioner om rejse og ophold inden for Fællesskabet for medlemsstaternes arbejdstagere og deres familiemedlemmer», og «Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om nedsættelse af et rådgivende udvalg for EF-arbejdstageres frie bevægelighed og sociale sikring og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 og (EØF) nr. 1408/71»

eurovoc_concepts:
free movement of persons
free movement of workers
proposal (EU)
residence permit
social security

text: C 169/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 1999 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om: — »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet«, — »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 68/360/EØF om afskaffelse af restriktioner om rejse og ophold inden for Fællesskabet for medlemsstaternes arbejdstagere og deres familiemedlemmer«, og — »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om nedsættelse af et rådgivende udvalg for EF-arbejdstageres frie bevægelighed og sociale sikring og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 og (EØF) nr. 1408/71« (1999/C 169/10) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 12. november 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 49 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Gianni Vinay til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. april 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 363. plenarforsamling af 28. -29. april 1999, mødet den 28. april 1999, med 89 stemmer for, ingen imod og 4 hverken for eller imod følgende udtalelse. 1. Indledning De kommissionsforslag, der er emnet for denne udtalel- 1. 1. se, udspringer af en grundlæggende betragtning om, at ar- bejdstagernes ret til fri bevægelighed inden for EU, der er knæsat i traktatens artikel 48 og har været håndhævet siden 1968, bl. a. har til formål at give alle EU-borgere ret til at arbejde eller søge arbejde i de øvrige medlemsstater, og samtidig sikre ligebehandling og fuld integrering af arbejdstage- ren og dennes familie i værtslandet. 1. 2. Udøvelsen af denne ret inden for EU er imidlertid på nuværende tidspunkt delvist umuliggjort af regler, der efterhånden er forældede og hvis utilstrækkelighed er blevet påvist af utallige domme fra EF-Domstolen. Manglerne er ligeledes blevet påpeget af den gruppe på højt niveau om fri bevægelighed for personer, som Kommissionen nedsatte i 1996 med Simone Veil som formand til at afdække eventuelle mangler eller forsinkelser i fri bevægelighed. forbindelse med retten til 1. 3. I rapporten fra omtalte gruppe understreges det, at den påkrævede ændring af lovgivningen ikke blot skal afspejle udviklingen i retspraksis, men også den politiske og sociologi- ske udvikling, der har fundet sted i EU siden 1968. også positivt om Kommissionens lovgivningsforslag fra 1989 vedrørende forordning (EØF) nr. 1612/68 og direktiv 68/360/EØF (1) og har fortsat påpeget, at det er nødvendigt at styrke lovgivningsgrundlaget for den frie bevægelighed og sikre, at det anvendes effektivt af medlemsstaterne. Den uhindrede udøvelse af retten til fri bevægelighed 1. 5. fremstår som noget endnu mere betydningsfuldt i lyset af de retningslinjer på beskæftigelsesområder, der blev vedtaget efter Det Europæiske Råd i Luxembourg i november 1997, og hvori det pga. den gennemgående kritiske beskæftigelsessituation i EU understreges, hvor vigtigt det er at forbedre mulighederne for at integrere arbejdstagerne erhvervsmæssigt, især de ar- bejdsløse. Af hensyn til den europæiske beskæftigelsespolitik er det derfor afgørende, at alle muligheder for uddannelse og erhvervserfaring holdes åbne, også via mobilitet. 1. 6. Kommissionen vedtog i 1997 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets holdning og anbefalingerne fra gruppen på højt niveau en handlingsplan, hvori den bebudede, at den ville fremlægge forslag til retsakter med det formål at skabe bedre forudsætninger for udøvelsen af retten til fri bevægelig- hed. ØSU afgav i maj 1998 en positiv udtalelse om retnings- linjerne i handlingsplanen (2) indeholdende visse konkrete anbefalinger. Europa-Parlamentet har flere gange slået til lyd for en 1. 4. forbedring af det lovgivningsmæssige grundlag for arbejdskraf- tens frie bevægelighed. Parlamentet udtalte sig i sin tid (1) Parlamentets betænkning af 14. februar 1989 (A3-0013/90). (2) EFT C 235 af 27. 7. 1998. 16. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 169/25 1. 7. De her behandlede forslag fra Kommissionen udgør en væsentlig del af den strategi, der beskrives i handlingsplanen, idet den ændrer og ajourfører forordning (EØF) nr. 1612/68 og direktiv 68/360/EØF og samtidig gennemfører en institutionel rationalisering ved at sammenlægge de to rådgivende udvalg om fri bevægelighed og social sikring. 1. 8. Mere konkret sigter forslagene mod at tydeliggøre og forenkle reglerne om opholdsret og mod samtidig at forenkle procedurerne for udstedelse af opholdstilladelse til arbejdstage- re fra EU, herunder også dem der drager til et andet land for at søge arbejde eller deltage i erhvervsfaglige kurser. 1. 9. Forslagene bringer de gældende love om sikring af retten til ligebehandling for EU-borgerne i overensstemmelse med den omfattende retspraksis, der er skabt af EF-Domstolen. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. ØSU bifalder og støtter i deres helhed Kommissionens forslag om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68, direktiv 68/360/EØF og forordning (EØF) nr. 1408/71. 2. 2. ØSU har allerede haft lejlighed til at sætte sig ind i og vurdere EF-Domstolens omfattende retspraksis og rapporten fra gruppen på højt niveau. ØSU er desuden helt klar over den politiske værdi af det, der er blevet fastlagt inden for rammerne af Amsterdam-traktaten, og er opmærksom på, at traktaten har til formål at styrke retten til fri bevægelighed. Derfor har ØSU som nævnt i indledningen allerede afgivet en positiv udtalelse om handlingsplanen for arbejdskraftens frie bevæge- lighed, i hvilken den imidlertid anbefalede, at man i højere grad fulgte anbefalingerne i rapporten fra gruppen på højt niveau. Forslagene indfører regler, der sigter mod at sikre og 1. 10. fremme som giver EU- arbejdskraftens mobilitet, og arbejdstageren mulighed for at deltage i arbejdsrelaterede arrangementer i en anden medlemsstat, uanset hvilken medlemsstat vedkommende er ansat i. 2. 3. Kommissionens forslag har det konkrete formål at fjerne de resterende hindringer for den frie bevægelighed for arbejdstagere og deres familiemedlemmer, især hvad angår deres retsstilling og materielle rettigheder i de EU-lande, hvor de ikke er statsborgere. 1. 11. Visse specifikke regler sigter mod at forhindre for- skelsbehandling af arbejdstagere, der arbejder i et andet land end bopælslandet. 1. 12. De foreslåede regler forbedrer desuden situationen for medlemmerne af arbejdstagernes familie og letter deres integrering og fremmer retten til ligebehandling med hensyn til alle økonomiske, skattemæssige, sociale, kulturelle fordele og især retten til at udøve selvstændig virksomhed. Selv i tilfælde af skilsmisse bevarer ægtefællen til en EU-borger sine rettigheder. 1. 13. I reglerne om, hvilke familiemedlemmer der har ret til familiesammenføring, afskaffes såvel alders- som forsørger- kriteriet. 1. 14. Med henblik på udøvelsen af retten til fri bevægelig- hed foreslås indført en klausul, der forbyder enhver forskelsbe- handling pga. race, religion, køn, alder, handicap eller seksuel orientering. 2. 3. 1. ØSU er enig med Kommissionen i, at forslaget om at revidere reglerne vedrørende arbejdstagere og deres familie- medlemmer er i tråd med målsætningen om en fuldstændig gennemførelse af EU-borgernes ret til frit at flytte og bosætte sig inden for medlemsstaternes område. ØSU har tidligere påpeget dette behov, og opfordrer derfor igen Kommissionen til på grundlag af traktatens artikel 8 A (artikel 18 iht. den nye inddeling i Amsterdam-traktaten) at følge sine forslag op med ledsageforanstaltninger for derved at give unionsborgerskabet et fælles juridisk grundlag og således gennemføre retten til fri bevægelighed fuldt ud. 2. 4. Med hensyn til forslagets indhold er ØSU enig i ændringernes overordnede formål, som er at gøre det lettere for arbejdssøgende, praktikanter og arbejdstagere, der udfører flere på hinanden følgende job af kort varighed, at udøve retten til fri bevægelighed; at udvide og styrke opholdsretten for familiemedlemmer, for hvem der ikke består forsørgerpligt, samt andre familiemedlemmer, for hvem der består forsørger- pligt, eller som er optaget i arbejdstagerens husstand i den oprindelige medlemsstat; at skærpe reglen om ligebehandling og princippet om ligestillede erhvervsmæssige forudsætninger såvel i den offentlige som den private sektor; at behandle grænsearbejdsspørgsmålet samt at lempe de administrative procedurer, der forhindrer udøvelsen af retten til fri bevæge- lighed. 1. 15. Som svar på arbejdsmarkedets parters krav om ratio- nalisering og effektivisering samles de nuværende rådgivende trepartsudvalg om arbejdskraftens frie bevægelighed og sam- ordning af de sociale sikringsordninger i én fælles struktur. 2. 5. ØSU bekræfter den opfattelse, som det allerede har givet udtryk for i en tidligere udtalelse, at der ikke er tale om et egentligt indre marked, hvis arbejdskraften ikke har fri bevægelighed. Dette krav forekommer omend endnu mere C 169/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 1999 ufravigeligt, eftersom der som anført i de retningslinjer på beskæftigelsesområdet, der blev opstillet efter Det Europæiske Råd i Luxembourg, er behov for at forbedre folks muligheder for at finde beskæftigelse. Adgang til uddannelsesområder og — muligheder uden bureaukratiske hindringer på det nationale plan er en af de vigtigste forudsætninger for dels at skabe større overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet dels at skabe betingelserne for en vedvarende, omfattende efteruddannelse af EU’s arbejdsstyrke, hvilket er tvingende nødvendigt i en tid med løbende teknologisk udvikling. 2. 6. De foreliggende forslag udgør helt klart et skridt fremad, selv om de ikke fjerner alle de praktiske hindringer for den tværnationale mobilitet fuldstændigt. For eksempel er få afklaret visse der behov for effektivt og definitivt at beskatningsmæssige spørgsmål og visse spørgsmål omkring social sikring og især de supplerende pensionsordninger. ØSU er af den overbevisning, at der bør udarbejdes en retlig ramme, der gør det muligt at koordinere disse spørgsmål på EU-plan, og gentager derfor sin opfordring til at overlade samordningen af alle forhold vedrørende den frie bevægelighed til én enkelt EU-kommissær. 2. 7. I tråd med sin tidligere udtalelse minder ØSU Kommis- sionen om, at der i forbindelse med forslag på det foreliggende område bør tages behørigt hensyn til spørgsmålet om sikring af rettighederne for de arbejdstagere fra tredjelande, der er lovligt bosiddende i et EU-land. ØSU opfordrer Kommissionen til bl. a. sammen med 2. 8. de øvrige EU-institutioner at fremme og overvåge, at de nye bestemmelser indføres hurtigt og fuldt ud i alle medlemsstater- ne. Desuden er det vigtigt at støtte en effektiv gennemførelse af de nye retsregler ved hjælp af såvel de eksisterende informationsmidler som en målrettet oplysningskampagne. Endelig er det også vigtigt at fremme informationsudvekslingen og behandlingen af konkrete og hastende spørgsmål, hvilket bl. a. kan ske ved at skabe kontakt mellem de offentlige myndigheder. 2. 9. ØSU har flere gange tidligere understreget, at arbejds- markedets parter — også uden for rammerne af de dertil oprettede rådgivende udvalg — bør yde en væsentlig indsats i at bistå og beskytte arbejdskraften i de enkelte medlemsstater, herunder især i forbindelse med beskæftigelses- og arbejdsrela- terede spørgsmål. Ud fra denne betragtning gentager ØSU, at det ville være hensigtsmæssigt at opfordre arbejdsmarkedets parter til ikke kun lejlighedsvis at deltage i de EU-programmer og initiativer, der specifikt hænger sammen med iværksættelsen af de initiativer, der vedrører den fremtidige anvendelse af de retsregler, der er genstand for denne udtalelse. 2. 10. ØSU er enig i beslutningen om, at Rådet skal vedtage de omhandlede foranstaltninger efter fremgangsmåden i trakta- tens artikel 189 B. Denne fremgangsmåde havde ØSU i øvrigt også gerne set anvendt til vedtagelsen af foranstaltninger på andre beslægtede områder. 3. Særlige bemærkninger 3. 1. Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet — 98/0229 (COD) om ændring af Rådets forordning 3. 1. 1. Den stærkere, mere direkte og eksplicitte nye formu- lering af artikel 1 A, der kaldes en ikke-forskelsbehandlings- klausul, er i tråd med Amsterdam-traktaten og sammenkæder på ny retten til fri bevægelighed med nogle grundlæggende principper for beskyttelse af menneskerettighederne, som Kommissionen allerede havde introduceret i sin meddelelse om en handlingsplan mod racisme. ØSU støtter naturligvis Kommissionens valg uforbeholdent. 3. 1. 2. ØSU benytter lejligheden til at opfordre til, at man i fremtiden i stedet for betegnelsen »vandrende arbejdstager« anvender »EU-arbejdstager«. 3. 1. 3. I overensstemmelse med sine tidligere udtalelser ser ØSU positivt på ændringerne af artikel 1 vedrørende en styrkelse af retten til fri bevægelighed for arbejdssøgende og praktikanter. Et ligeså positivt tiltag er den ændring, der foretages med tilføjelsen af et nyt stk. 2 i artikel 5 for at sikre adgang til uddannelsestilbud til personer, der allerede er arbejdssøgende i et andet medlemsland. ØSU ønsker desuden, at Rådets nylige beslutning om fremme af ophold i andre europæiske lande som led i vekseluddannelse (1) vil bidrage til at fremme den frie bevægelighed for praktikanter og lærlinge. 3. 1. 3. 1. ØSU finder det hensigtsmæssigt endnu en gang at understrege behovet for at udvide og styrke Eures-nettet i såvel den private som den offentlige sektor, samt at skabe synergi mellem Eures, Interreg og de øvrige EU-programmer for at skabe en effektiv kontaktflade mellem de grænseoverskridende uddannelsesprojekter og det europæiske arbejdsmarked. Der tages et yderligere skridt 3. 1. 4. fremad dels med ændringerne i artikel 7 vedrørende indrømmelse af samme materielle rettigheder til vandrende arbejdstagere som til landets egne statsborgere (især hvad angår ansættelses- og arbejdsforhold, forfremmelse, sundhed og sikkerhed, almen og faglig uddannelse, samt fordele af økonomisk, fiskal, social og kulturel art) dels med tilføjelserne til artikel 8, hvad angår udførelse af offentligretlige hverv. 3. 1. 5. Ændringerne i artikel 7, der handler om princippet om ligestillede forudsætninger i erhvervsmæssigt øjemed, vil, forudsat at de gennemføres nøje, fjerne en betydelig del af de diskriminerende forhold, der fortsat findes især i den offentlige sektor. Kommissionen påpeger imidlertid også selv, at direkti- verne om dette emne hidtil primært har haft betydning for de regulerede erhverv og for anerkendelsen af visse eksamens- og uddannelsesbeviser. (1) Rådets beslutning af 21. december 1998, EFT L 17 af 22. 1. 1999. Se endvidere ØSU’s udtalelse, EFT C 214 af 10. 7. 1998. 16. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 169/27 3. 1. 5. 1. Spørgsmålet om anerkendelse af faglige kvalifika- tioner, der er erhvervet i den private sektor i form af lønarbejde eller i et ikke reguleret erhverv, står fortsat åbent. Det er nødvendigt, at Kommissionen tager yderligere initiativer på dette område, men allerede på nuværende tidspunkt er der plads til, at arbejdsmarkedets parter og de kollektive overens- komstforhandlinger yder et væsentligt og aktivt bidrag. 3. 1. 7. 3. ØSU vil endelig gerne understrege, at det er vigtigt at skabe de nødvendige forudsætninger for, at den sociale dialog i de grænseoverskridende regioner kan bidrage væsent- ligt til såvel beskæftigelsesfremmende politikker, regional- og lokaludviklingspolitikker som til iværksættelsen af reglerne, og at den ikke kun bør begrænse sig til sit egentlige kompetence- område, nemlig overenskomstforhandlingerne. 3. 1. 6. Med de ændringsforslag, der indrømmer familiemed- lemmer selvstændige rettigheder, og som er indeholdt i de ændrede artikler 10, 11 og 12 vedrørende retssikkerheden, retten til at udøve lønnet beskæftigelse, selvstændig virksom- hed eller andet, adgangen til almen og faglig uddannelse og bevarelsen af en selvstændig opholdsret, imødekommes og efterkommes de ønsker og opfordringer, der kom til udtryk i rapporten fra gruppen på højt niveau og i ØSU’s tidligere udtalelse. 3. 1. 6. 1. ØSU forstår imidlertid ikke, hvordan man fastlæg- ger kriterierne for erhvervelse af selvstændig opholdsret og retten til at udøve lønnet beskæftigelse i tilfælde af ægteskabets opløsning. I artikel 10, stk. 4, hedder det, at de familiemedlem- mer, som ikke er statsborgere i en medlemsstat, bevarer retten til ophold i bopælsmedlemsstaten i tilfælde af ægteskabets opløsning, såfremt de har haft ophold dér i en sammenhængen- de periode på mindst tre år. Det fremgår ikke klart, hvorfor man har indsat dette tidskrav. Endnu mere uforståeligt forekommer indholdet af ændringsforslaget vedrørende artikel 11, ifølge hvilken alle familiemedlemmer i tilfælde af ægteskabets opløs- ning har ret til at påbegynde en hvilken som helst form for beskæftigelse, såfremt den pågældende har opholdt sig på medlemsstatens område i en sammenhængende periode på mindst fem år. Fraskilte skal have mulighed for at forsørge sig selv og eventuelle andre familiemedlemmer, de måtte have forsøgerpligt overfor, og de skal derfor gives adgang til at arbejde som ansat eller selvstændig. 3. 1. 7. ØSU har ofte gjort opmærksom på problematikken vedrørende grænsearbejdere. Tilføjelsen af artikel 7 B er en styrkelse af grænsearbejdernes retssikkerhed. ØSU påpeger imidlertid, at en lang række problemer fortsat ikke er løst entydigt og tilfredsstillende, og opfordrer derfor Kommissio- nen til at tage initiativ til at samle og klarlægge alle de udestående spørgsmål, evt. uden for rammerne af den forelig- gende forordning, begyndende med beskatning og social sikring, og med udgangspunkt i betænkningerne fra gruppen på højt niveau og Europa-Parlamentet (1). 3. 1. 7. 1. Den nylige aftale med Schweiz hilses i øvrigt velkommen, men der er fortsat uafklarede spørgsmål med Hertugdømmet Monaco, San Marino og Andorra. 3. 1. 7. 2. I betragtning af, hvor stor betydning hele spørgs- målet har for de central- og østeuropæiske lande, især dem der har associeringsaftaler med EU, er det klart, at der ved passende indarbejdelse i de pågældende aftaler og traktater må tages højde for de arbejdskraftbevægelser, der vil opstå. 3. 2. Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 68/360/EØF om afskaffelse af restriktioner om rejse og ophold inden for Fællesskabet for medlemsstaternes arbejdstagere og deres fami- liemedlemmer — 98/0230 (COD) De ændringer til 3. 2. 1. forordning (EØF) nr. 1612/68, som er blevet gennemgået her, vil ikke få fuld effekt eller gennemslagskraft, hvis de ikke følges op med vedtagelsen af ændringerne i direktiv 68/360/EØF. 3. 2. 2. Det er især værd at understrege, at det — ud over foranstaltningerne vedrørende de overordnede punkter vedrørende flytning og opholdsret — flere gange er blevet påpeget, bl. a. også i ØSU’s tidligere udtalelser, at det er vigtigt at udsende et klart signal om, at de bureaukratiske hindringer, der gør forvaltningen af retten til fri bevægelighed mere indviklet og til tider problematisk, er uacceptable. 3. 2. 3. Derfor ser ØSU positivt på de ledsageforanstaltnin- ger, der sigter mod at lette familiesammenføringer og fremme selvstændig opholdsret for familiemedlemmer, dog med forbe- hold for ovennævnte specifikke bemærkninger om ændringer- ne til forordning (EØF) nr. 1612/68. 3. 2. 4. Tilbage står dog det spørgsmål, som gruppen på højt niveau allerede har gjort opmærksom på, og som også ØSU har påpeget flere gange i tidligere udtalelser (2), om visakravet i de enkelte EU-lande — selv for korte ophold — til tredjelands- statsborgere, der er lovligt bosiddende i et EU-land, herunder også familiemedlemmer til en EU-borger. 3. 2. 5. Forslaget om at tillade sammenlægning af opholdspe- rioder med henblik på at opnå opholdstilladelse (artikel 6, litra b) udspringer af et særligt fremhævet punkt i stk. 3, ekspertrapporten, hvor det blev sagt, at det ikke ville være tilrådeligt at stille den arbejder dårligere, der gennem en rimelig periode, omend i flere omgange, har optjent den nødvendige opholdsperiode. Det foreliggende forslag imødekommer denne opfordring, men er ikke særlig klart formuleret. Det ville være klarere, hvis der stod, at når den i teksten fastlagte opholdsperiode var overstået, erhvervede den pågældende arbejder retten til at få udstedt en opholdstilladelse, uden således at gå ind i de enkelte tilfælde, hvor der alt afhængigt af omstændighederne er tale om arbejdstagere eller arbejdsløse, der opholder sig lovligt på det pågældende område. (1) Betænkning om grænsearbejdernes situation i Den Europæiske Union, ordfører Anne Van Lancker — PE 225. 852/endelig udg. af 6. maj 1998. (2) ØSU’s udtalelser: EFT C 153 af 28. 5. 1996; EFT C 157 af 25. 5. 1998; EFT C 235 af 27. 7. 1998. C 169/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 1999 3. 2. 6. Indrømmelse af opholdsret i minimum 6 måneder og med automatisk forlængelse til arbejdssøgende personer fra andre medlemsstater og udstedelse af opholdstilladelser til praktikanter udgør hver for sig en væsentlig udvidelse af retten til fri bevægelighed. 3. 2. 7. ØSU anser de ændringsforslag, der sigter mod at styrke opholdsretten og forenkle de administrative procedurer, for at være nyttige og hensigtsmæssige. ØSU finder det nemlig afgørende, at den retlige udvikling og modning af begrebet unionsborgerskab, som også det foreliggende forslag er et eksempel på, følges op af en større bevidsthed og en lettere adgang til i det daglige at udøve den pågældende rettighed i praksis. Selv de bedste retsregler har ingen fremtid, hvis de ikke let og naturligt kan anvendes i praksis af de mennesker, de tager sigte på. 3. 3. Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om nedsættelse af et rådgivende udvalg for EF- arbejdstageres frie bevægelighed og sociale sikring og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 og (EØF) nr. 1408/71 — 98/0231 (COD) 3. 3. 1. I forlængelse af sin tidligere udtalelse og på baggrund af den anmodning, der i sin tid blev fremsat af arbejdsmar- kedets parter, tilslutter ØSU sig Kommissionens forslag om at nedsætte et rådgivende udvalg om fri bevægelighed og social sikring, der samler og rationaliserer de hidtidige strukturer. ØSU understreger vigtigheden af, at det nye udvalg er fuldt handlekraftigt, og at det til stadighed virker som et effektivt forbindelsesled mellem arbejdsmarkedets parter og Kommis- sionen. 3. 3. 2. ØSU er enig med Kommissionen i, at sammenlægnin- gen af ansvarsområder er et vigtigt skridt i retningen af en overordnet indfaldsvinkel på alle de emner, der vedrører den frie bevægelighed. repræsentere de mange 3. 3. 3. ØSU finder det på sin plads at understrege nødvendigheden af, at det fremtidige udvalg er i stand til at forskellige aspekter af det arbejdsmarked, som det skal fungere på og udtale sig om, og at det tilrettelægger sit arbejde således, at det fremhæver sin evne til at behandle de forskellige emner ud fra en udpræget europæisk synsvinkel. Det er endvidere vigtigt, at udvalget kan fungere med den nødvendige smidighed. Det forenkle dets ville derfor måske være hensigtsmæssigt at sammensætning yderligere uden dog at gøre det mindre repræsentativt. Bruxelles, den 28. april 1999. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Schengen-Besitzstand - Beschluss des Exekutivauschusses vom 28. April 1999 bezüglich des SIRENE-Handbuchs (SCH/Com-ex (99) 5)


title: Verordening (EG) nr. 873/1999 van de Commissie van 28 april 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 29. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 111/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 873/1999 VAN DE COMMISSIE van 28 april 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoer- pr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 29 april 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 28 april 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 111/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 29. 4. 1999 b¶ de verordening van de Commissie van 28 april 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit B(cid:246)LAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 999 052 999 052 204 212 600 624 999 388 400 508 512 524 528 720 804 999 388 512 528 720 999 77,7 77,7 66,9 66,9 32,6 40,5 63,8 59,5 46,4 48,6 87,9 95,8 78,2 77,9 75,1 71,7 101,2 103,7 86,4 69,5 73,8 69,2 81,8 73,6 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: The Schengen acquis - Decision of the Executive Committee of 28 April 1999 on C.SIS installation expenditure (SCH/Com-ex (99) 4)

eurovoc_concepts:
Iceland
administrative expenditure
financial legislation
financial regulation
information system


title: Acquis de Schengen - Décision du Comité exécutif du 28 avril 1999 concernant les versions définitives du Manuel commun et de l'Instruction consulaire commune [SCH/Com-ex (99) 13]

eurovoc_concepts:
EU visa policy
accession to an agreement
third country


title: Regulamento (CE) n° 883/1999 da Comissão, de 28 de Abril de 1999, relativo à emissão de certificados de exportação do sistema B no sector das frutas e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
export
export licence
export refund
pip fruit

text: L 111/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 29. 4. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 883/1999 DA COMISS(cid:212)O de 28 de Abril de 1999 relativo (cid:133) emiss(cid:209)o de certificados de exporta(cid:135)(cid:209)o do sistema B no sector das frutas e produtos hort(cid:146)colas A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2190/96 da Comiss(cid:209)o, de 14 de Novembro de 1996, que estabelece as normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CE) n. o 2200/96 do Conselho, no que respeita (cid:133)s restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o no sector das frutas e produtos hort(cid:146)colas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1287/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 5 do seu artigo 5. o, rectificado Considerando que o Regulamento (CE) n. o 458/1999 da Comiss(cid:209)o (3), (CE) n. o 499/1999 (4), fixa as quantidades indicativas dos certi- ficados de exporta(cid:135)(cid:209)o do sistema B n(cid:209)o pedidos no (cid:131)mbito da ajuda alimentar; Regulamento pelo Considerando que, perante as informa(cid:135)(cid:210)es de que hoje disp(cid:210)e a Comiss(cid:209)o, em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s ma(cid:135)(cid:209)s com destino (cid:133) zona geogr(cid:145)fica X as quantidades indicativas previstas para o per(cid:146)odo de exporta(cid:135)(cid:209)o em curso poder(cid:209)o ser em breve superadas; que tais supera(cid:135)(cid:210)es seriam prejudiciais ao bom funcionamento do regime das restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o no sector das frutas e produtos hort(cid:146)colas; Considerando que, a fim de obviar a esta situa(cid:135)(cid:209)o, h(cid:145) que rejeitar, at(cid:130) ao termo do per(cid:146)odo de exporta(cid:135)(cid:209)o em curso, os pedidos de certificados do sistema B em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s ma(cid:135)(cid:209)s com destino (cid:133) zona geogr(cid:145)fica X exportados ap(cid:155)s 26 de Abril de 1999, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s ma(cid:135)(cid:209)s com destino (cid:133) zona geogr(cid:145)fica X s(cid:209)o rejeitados os pedidos de certificados de exporta(cid:135)(cid:209)o do sistema B, apresentados ao abrigo do artigo 1. o do Regula- mento (CE) n. o 458/1999 em rela(cid:135)(cid:209)o aos quais a decla- ra(cid:135)(cid:209)o de exporta(cid:135)(cid:209)o dos produtos tenha sido aceite ap(cid:155)s 26 de Abril e antes de 17 de Maio de 1999. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 29 de Abril de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 28 de Abril de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (2) JO L 178 de 23. 6. 1998, p. 11. (3) JO L 55 de 3. 3. 1999, p. 8. (4) JO L 59 de 6. 3. 1999, p. 22


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre o «Livro Verde relativo à política de espectro de radiofrequências no contexto das políticas da Comunidade Europeia, como telecomunicações, radiodifusão, transportes e I& D»

eurovoc_concepts:
broadcasting
development policy
research policy
telecommunications
transport policy
waveband

text: 16. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 169/3 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre o «Livro Verde relativo à polı´tica de espectro de radiofrequências no contexto das polı´ticas da Comunidade Europeia, como telecomunicaço˜ es, radiodifusa˜o, transportes e I&D» (1999/C 169/02) Em 15 de Dezembro de 1998, a Comissa˜o decidiu, nos termos do artigo 198. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre o Livro Verde supramencionado. A Secça˜o de Transportes, Energia, Infra-estruturas e Sociedade da Informaça˜o, incumbida de preparar os correspondentes trabalhos, emitiu parecer em 13 de Abril de 1999 (relatora: Y. Thompson). Na 363. a reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 28 de Abril de 1999), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 66 votos a favor, 1 contra e 1 abstença˜o, o presente parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. O Livro Verde sobre a convergência entre os sectores das telecomunicaço˜ es, dos meios de comunicaça˜o e das tecnologias da informaça˜o(1), e outros documentos comunita´- rios, abordaram nos u´ ltimos anos determinadas questo˜ es ligadas à utilizaça˜o do espectro de radiofrequências e puseram em evidência a complexidade do processo de decisa˜o existente neste importante sector da economia e da sociedade. A enorme expansa˜o e importância desta actividade econo´ mica exige uma revisa˜o. Os paı´ses têm tradicionalmente coordenado a utili- 1. 2. zaça˜o do espectro de radiofrequências no quadro da Unia˜o Internacional de Telecomunicaço˜ es (UIT), um organismo espe- cializado das Naço˜ es Unidas. No decurso das Conferências Internacionais de Radiocomunicaço˜ es (WRC) da UIT, que se realizam com uma periodicidade bianual, 186 paı´ses adoptam medidas que visam a harmonizaça˜o internacional da utilizaça˜o do espectro. Na Europa, 43 paı´ses, incluindo os Estados- -Membros, coordenam a utilizaça˜o do espectro de radiofre- quências no quadro da Conferência Europeia das Adminis- traço˜ es dos Correios e Telecomunicaço˜ es (CEPT) e do seu subcomité, o Comité Europeu de Radiocomunicaço˜ es (ERC). Durante os pro´ ximos dois anos, va˜o realizar-se impor- 1. 3. tantes debates polı´ticos: a «Ana´lise 99» sobre o sector das telecomunicaço˜ es, os importantes trabalhos no sector dos transportes e a pro´ xima Conferência Mundial sobre Radioco- municaço˜ es (CMR-2000). 1. 4. A utilizaça˜o do espectro tornou-se uma questa˜o funda- mental nos Estados-Membros, na UE, nos outros paı´ses da Europa e no contexto internacional. Nos u´ ltimos anos, os progressos técnicos e a procura por parte das empresas e dos tornaram o espectro um recurso consumidores em geral muito escasso. Tanto a nı´vel nacional como internacional, foi inevita´vel o desenvolvimento de regulamentaço˜ es e de pra´ticas diferentes. Na Europa, a CEPT conseguiu garantir uma utili- zaça˜o correcta e reduzir os problemas técnicos. Qualquer ana´lise objectiva da situaça˜o actual revela que as deciso˜ es sobre o espectro têm uma dimensa˜o simultaneamente polı´tica, social, econo´ mica e técnica. A Unia˜o Europeia tem grande interesse em desenvolver 1. 5. uma polı´tica coerente de espectro de radiofrequências, pois constitui a espinha dorsal de uma vasta gama de actividades industriais em sectores como as telecomunicaço˜ es, a radiodifu- sa˜o, os transportes, a I&D e os serviços de interesse geral. 1. 6. O Livro Verde procura identificar a melhor forma de tratar e pôr em pra´tica a polı´tica do espectro à escala comunita´ria. Neste ambiente em plena transformaça˜o, a Europa tem 1. 7. que enfrentar novos desafios: — aumenta o nu´ mero de novos sistemas, tanto comerciais como na˜o comerciais; — o feno´ meno da globalizaça˜o reforça a necessidade de cooperaça˜o internacional. 2. O Livro Verde da Comissa˜o 2. 1. A UE e o espectro de radiofrequências 2. 1. 1. A localizaça˜o e quantidade de espectro de radiofre- quências reservado a cada serviço podera´ variar de paı´s para paı´s e a harmonizaça˜o nos va´rios paı´ses apenas se aplica a uma pequena parte do espectro. A acça˜o comunita´ria nesta matéria varia de modo 2. 1. 2. significativo de sector para sector, como o provam os seguintes exemplos: (1) COM(97) 623 final; parecer do CES — JO C 214 de 10. 7. 1998, p. 79. No sector das telecomunicaço˜ es, aumentou a pro- 2. 1. 2. 1. cura como consequência da inovaça˜o tecnolo´ gica e da liberali- zaça˜o global dos mercados. C 169/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 1999 2. 1. 2. 2. Todavia, exceptuando uma resoluça˜o do Conselho sobre a radiodifusa˜o dos serviços pu´ blicos, actualmente a disponibilidade de espectro de radiofrequências para a radiodi- fusa˜o (1) ainda na˜o foi abordada pela UE como uma questa˜o que carece de intervença˜o a nı´vel legislativo ou polı´tico. 2. 1. 2. 3. Por seu lado, as polı´ticas dos transportes benefi- ciam de um espectro de radiofrequências disponı´vel num regime quase exclusivo e internacional. 2. 1. 2. 4. Embora a observaça˜o da terra e a radioastronomia beneficiem de financiamentos considera´veis por parte da UE, o espectro de radiofrequências disponı´vel para estas actividades esta´ sob pressa˜o. 2. 2. A polı´tica comunita´ria sobre espectro de radiofrequências — Questo˜es para debate 2. 2. 1. cinco questo˜ es fundamentais: A Comissa˜o Europeia solicita observaço˜ es sobre — Planificaça˜o estratégica da utilizaça˜o do espectro de radio- frequências. — Harmonizaça˜o da reserva de espectro de radiofrequências. — Atribuiça˜o e licenciamento de espectro de radiofrequên- cias. 3. 5. Na actual polı´tica do espectro, o valor do espectro de radiofrequências na˜o é um factor predominante que seja normalmente tomado em consideraça˜o, embora as autoridades pertinentes recorram cada vez mais à pra´tica da venda e da venda em hasta pu´ blica de licenças delimitadas e reguladas para o uso do espectro. Contudo, o Comité chama a atença˜o para o facto de esta pra´tica poder ter um impacto negativo no emprego ou aumentar os custos para o consumidor. 3. 6. Algumas das questo˜ es fundamentais referidas no Livro Verde sa˜o contradito´ rias; por exemplo, nem sempre é possı´vel ter em conta o valor econo´ mico do espectro de radiofrequên- cias e fornecer simultaneamente um espectro adaptado ao interesse do pu´ blico. Todavia, é evidente que a convergência entre os serviços que utilizam o espectro de radiofrequências sera´ cada vez mais uma realidade. 3. 7. As deciso˜ es neste domı´nio sa˜o de extrema importância. Algumas sa˜o de natureza financeira, envolvendo milho˜ es de euros, enquanto que outras se revestem de importância social, por exemplo os dispositivos de alarme para idosos ou a utilizaça˜o de radiofrequências pelas pequenas estaço˜ es de ra´dio locais. E´ evidente que os objectivos da UE nem sempre 3. 8. podera˜o ser alcançados com o quadro regulamentar actual. — Equipamento e normas de ra´dio. 3. 9. Os sectores particularmente afectados sa˜o: — Quadro institucional de coordenaça˜o do espectro de — os novos progressos e a concorrência; radiofrequências. O Anexo I do Livro Verde apresenta uma sı´ntese das 2. 3. polı´ticas comunita´rias sobre o espectro de radiofrequências. 3. Observaço˜ es na generalidade O Comité congratula-se com o Livro Verde da Comis- 3. 1. sa˜o e reconhece a necessidade de um amplo debate sobre a utilizaça˜o do espectro de radiofrequências. A` 3. 2. luz da importância dos cinco sectores referidos no ponto 2. 2. 1 para va´rias polı´ticas comunita´rias, é importante que a UE desempenhe um papel de relevo a nı´vel da polı´tica do espectro. E´ preciso completar o excelente trabalho ja´ realizado, em particular pela CEPT e pelos seus subcomités. E´ preciso examinar o modo como a UIT, as WRC e a 3. 3. CEPT/ERC adoptam actualmente as deciso˜ es relativas ao espectro de radiofrequências; ha´ so´ lidos motivos que justificam um envolvimento mais directo da UE no desenvolvimento de estratégias em matéria de espectro de radiofrequências. O processo actual esta´ claramente ilustrado no Livro Verde. E´ necessa´rio encontrar um equilı´brio entre o processo 3. 4. actual de avaliaça˜o técnica e os eventuais processos futuros de cara´cter mais polı´tico, econo´ mico e social, para este escasso recurso. (1) Resoluça˜o do Conselho e dos Representantes dos Governos dos Estados-Membros, reunidos no Conselho realizado em 25 de Janeiro de 1999, sobre a radiodifusa˜o dos serviços pu´ blicos — JO C 30 de 5. 2. 1999, p. 1. — a definiça˜o de um quadro regulamentar claro; — a promoça˜o de um equilı´brio entre as exigências dos Estados-Membros e as exigências da UE; — o reforço do papel da UE na cena mundial; — as normas técnicas e a harmonizaça˜o. E´ evidente que se a UE dividir o espectro em cinco 3. 10. sectores principais, para os quais a investigaça˜o (2) é muito importante: — as telecomunicaço˜ es; — a radiodifusa˜o; — os transportes; — a administraça˜o (defesa e ordem pu´ blica) e — a I&D, vai ser diferente a sua capacidade de influenciar cada um deles. (2) Ver o Quinto programa-quadro da Comunidade Europeia em matéria de actividades de investigaça˜o, desenvolvimento tecnolo´ - gico e demonstraça˜o (1998 a 2002) — JO L 26 de 1. 2. 1999, p. 1; parecer do CES sobre o «Quinto Programa-Quadro de IDT (1998 a 2002) — Programas — Especı´ficos» — JO C 407 de 28. 12. 1998, p. 123; parecer do CES sobre o «Quinto Programa-Quadro de IDT (1998 a 2002) — Objectivos — Cientı´ficos e Tecnolo´ gicos» — JO C 355 de 21. 11. 1997, p. 38. 16. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 169/5 3. 11. O Comité entende que deveria existir um mecanismo que permitisse à UE assumir um papel mais importante no âmbito da polı´tica do espectro. Trata-se de uma questa˜o de tal maneira vasta e complexa que na˜o seria oportuno, para a UE, assumir um papel de gesta˜o muito especı´fico, frequentemente assumido com competência pela CEPT/ERC e pelos pro´ prios governos dos Estados-Membros. A UE tem que assumir a funça˜o de evidenciar a importância das consideraço˜ es econo´ micas, polı´ticas e sociais. Além disso, este papel vai reforçar o mercado u´ nico, a competitividade e a posiça˜o da Europa no mercado global e a posiça˜o da UE nos foros internacionais pertinentes. 3. 12. O Comité pretende apoiar os mecanismos que incluem este processo, mas gostaria de se assegurar de que qualquer nova funça˜o assumida pela UE neste contexto tenha plenamente em conta as actividades dos Estados-Membros e os mecanismos actualmente existentes. 3. 13. Para o Comité, todos os novos mecanismos devem ser claros, abertos e transparentes como garantia de na˜o discriminaça˜o. Também é necessa´rio alterar os mecanismos actuais para que passem a ser mais abertos e transparentes, por forma a que aqueles que solicitam a utilizaça˜o do espectro possam ter uma ideia clara a este respeito, o que contribuira´ para evidenciar as consideraço˜ es econo´ micas e sociais que devem ser tidas em conta. 3. 14. No entender do Comité, é importante divulgar as boas pra´ticas em matéria de gesta˜o do espectro em todos os Estados-Membros, e a UE devera´ facilitar este processo. Por exemplo, em matéria de licenciamento de ra´dio é importante desenvolver tanto o contexto social como o econo´ mico. Do ponto de vista social, tem que haver um compromisso a favor da diversidade, a qual deve incluir os factores culturais e o tipo de formato dos programas e de propriedade (1). 4. Observaço˜ es na especialidade 4. 1. O Livro Verde subestima as preocupaço˜ es dos governos nacionais com as eventuais alteraço˜ es da reserva de espectro, pois esta pra´tica tem sido frequentemente utilizada para aumentar as finanças pu´ blicas. Nos casos em que as autoridades competentes vendem 4. 2. ou vendem em hasta pu´ blica licenças para a utilizaça˜o do espectro, seria u´ til que uma percentagem significativa destas verbas fosse reservada para actividades conexas especı´ficas, por exemplo a I&D, em vez destes fundos serem exclusivamente canalizados para os era´rios pu´ blicos nacionais. 4. 3. As propostas de «reposiça˜o» devem ser feitas essencial- mente em funça˜o do mercado. Todas as restantes propostas têm que convencer os utilizadores actuais dos benefı´cios econo´ micos das alteraço˜ es do espectro, se tal implicar directa- mente custos adicionais para os referidos utilizadores. 4. 4. Da harmonizaça˜o do espectro va˜o resultar benefı´cios econo´ micos. A normalizaça˜o podera´ reforçar a posiça˜o da UE, mas ha´ que ter em conta que os benefı´cios econo´ micos directos sera˜o insignificantes. A harmonizaça˜o do espectro de radiofrequências e as normas do equipamento podem ter como consequência benefı´cios significativos para o utilizador final, por vezes de natureza econo´ mica. O desenvolvimento das normas deve ser feito em grande medida em funça˜o do mercado. 4. 5. O Livro Verde na˜o quantifica plenamente os benefı´cios potenciais decorrentes da utilizaça˜o das tecnologias digitais. Que bandas de frequências sera˜o gratuitas e como sera˜o utilizadas no futuro? Qualquer quadro novo deve ser capaz de se adaptar 4. 5. 1. ao ritmo muito ra´pido do desenvolvimento tecnolo´ gico. Embora seja muito difı´cil prever com segurança a evoluça˜o futura neste domı´nio, trata-se de uma missa˜o que compete à UE. 4. 6. O Comité pretende garantir o mais alto nı´vel de protecça˜o e de sau´ de pu´ blica. O Comité tem conhecimento do trabalho realizado no âmbito das consequências para a sau´ de dos campos electromagnéticos(2) e gostaria que fossem defini- das polı´ticas so´ lidas e claras e que fossem realizadas actividades de investigaça˜o e de acompanhamento numa base contı´nua neste domı´nio. 4. 7. Qualquer alteraça˜o ao processo actual de tomada de deciso˜ es tem que estar em conformidade com a polı´tica de subsidiariedade da UE. 5. Concluso˜ es 5. 1. O espectro de radiofrequências constitui a espinha dorsal de uma vasta gama de actividades industriais em va´rios sectores importantes. Actualmente, as deciso˜ es sa˜o tomadas essencialmente por motivos técnicos e o Comité considera que as deciso˜ es futuras precisam de reflectir a importância econo´ mica, social e polı´tica da utilizaça˜o do espectro. 5. 2. O Comité considera que deveria ser criado um fundo para actividades especı´ficas, como a I&D, e que esse fundo deveria ser financiado por uma percentagem da verba recebida pelas autoridades competentes quando da venda ou venda em hasta pu´ blica das licenças para utilizaça˜o do espectro. 5. 3. Todas as alteraço˜ es aos processos actuais de tomada de deciso˜ es têm que ter em conta o papel da CEPT e do ERC e evitar que a UE se envolva nos aspectos especı´ficos da gesta˜o do espectro. No sector das telecomunicaço˜ es, a UE desempenha efectivamente um papel de harmonizaça˜o da disponibilidade do espectro de radiofrequências. (1) O CES esta´ a preparar um parecer de iniciativa sobre «Pluralismo e concentraça˜o nos meios de comunicaça˜ o». (2) COM(1998) 268 final «Proposta de recomendaça˜o do Conselho sobre a limitaça˜o da exposiça˜o do pu´ blico aos campos electro- magnéticos 0 Hz-300 GHz». C 169/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 1999 5. 4. O Comité entende que a UE precisa de desempenhar um papel mais importante e melhor coordenado em matéria de polı´tica do espectro através do desenvolvimento de um quadro transparente que valorize os aspectos econo´ micos, sociais e polı´ticos. A vertente tecnolo´ gica também precisa de ser integrada neste quadro, para ter em conta os progressos tecnolo´ gicos mais recentes e, nalguns casos, prever os progres- sos tecnolo´ gicos futuros. Bruxelas, 28 de Abril de 1999. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Regulamento (CEE) n. o 3922/91 do Conselho, de 16 de Dezembro de 1991, relativo à harmonizaça˜ o de normas técnicas e dos procedimentos administrativos no sector da aviaça˜o civil» (1) (1999/C 169/03) Em 10 de Março de 1999, o Conselho, em conformidade com o disposto no artigo 84. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia, decidiu consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a proposta supramencionada. A Secça˜o de Transportes, Energia, Infra-estruturas e Sociedade da Informaça˜o, encarregada de preparar os correspondentes trabalhos do Comité, emitiu parecer em 13 de Abril de 1999 (relator: J. Decaillon). Na 363. a reunia˜o plena´ria de 28 e 29 de Abril de 1999 (sessa˜o de 28 de Abril), o Comité adoptou, por 76 votos a favor, 1 contra e 1 abstença˜o, o seguinte parecer. 1. Introduça˜o técnicos. A Comissa˜o introduziu, contudo, uma adaptaça˜o que se tornou necessa´ria devido ao progresso cientı´fico e técnico (4) em 1996 e prevê outra adaptaça˜o para 1999. O Regulamento (CEE) n. o 3922/91 do Conselho (2) 1. 1. prevê a incorporaça˜o na legislaça˜o comunita´ria, de normas técnicas e procedimentos administrativos (JAR) harmonizados, definidos pelas «Joint Aviation Authorities» (JAA). Uma pro- posta de alteraça˜o de 1996 (3), que visa a introduça˜o neste regulamento de novos co´ digos JAR para avio˜ es ligeiros e nos helico´ pteros, foi bloqueada por alguns Estados-Membros que instituir um processo de certificaça˜o pretendem, primeiro, comum, mediante o regulamento administrativo das JAA (JAR 21), especificando como devera˜o ser aplicados os co´ digos (1) JO C 44 de 18. 2. 1999, p. 10. (2) Regulamento (CEE) n. o 3922/91 do Conselho relativo à harmoni- zaça˜o de normas técnicas e dos procedimentos administrativos no sector da aviaça˜o civil — JO L 373 de 31. 12. 1991, p. 4; parecer do CES — JO C 159 de 17. 6. 1991. (3) Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Regula- mento (CEE) n. o 3922/91 do Conselho relativo à harmonizaça˜o de normas técnicas e dos procedimentos administrativos no sector da aviaça˜o civil — COM(96) 186 final — SYN 96/0119; parecer do CES — JO C 30 de 30. 1. 1997. 2. Sı´ntese do documento da Comissa˜o 2. 1. No referente ao co´ digo JAR 145 «Aprovaça˜o de organizaço˜ es de manutença˜o», na˜o se pôde realizar qualquer adaptaça˜o técnica por causa de uma incompatibilidade das u´ ltimas alteraço˜ es adoptadas pelas JAA, respeitantes ao reco- nhecimento pelos Estados-Membros de aprovaço˜ es feitas por organizaço˜ es de manutença˜o de paı´ses terceiros estrangeiras com as obrigaço˜ es comunita´rias na matéria. 2. 2. Com efeito, dadas as competências externas da Comu- nidade Europeia tais como foram confirmadas pela juris- prudência do Tribunal de Justiça Europeu, a Comunidade tera´ de negociar e gerir os acordos bilaterais adequados, o que na˜o sera´ possı´vel num futuro pro´ ximo. Por consequência, (4) Regulamento (CE) n. o 2176/96 da Comissa˜o de 13 de Novembro de 1996 que adapta ao progresso cientı´fico e técnico o Regula- mento (CEE) n. o 3922/91 do Conselho — JO L 291 de 14. 11. 1996, p. 15


title: Regolamento (CE) n. 877/1999 della Commissione, del 28 aprile 1999, relativo al rilascio di titoli di importazione di riso per le domande presentate in applicazione del regolamento (CE) n. 327/98 nei primi dieci giorni lavorativi del mese di aprile 1999

eurovoc_concepts:
import
import licence
rice
third country

text: L 111/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 29. 4. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 877/1999 DELLA COMMISSIONE del 28 aprile 1999 relativo al rilascio di titoli di importazione di riso per le domande presentate in applicazione del regolamento (CE) n. 327/98 nei primi dieci giorni lavorativi del mese di aprile 1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 327/98 della Commissione, del 10 febbraio 1998, recante apertura e modalit(cid:133) di gestione di taluni contingenti tariffari per l’importazione di riso e di rotture di riso (1), modificato dal regolamento (CE) n. 648/98 (2), in particolare l’articolo 5, paragrafo 2, considerando che in applicazione dell’articolo 5, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 327/98, entro dieci giorni dal termine fissato per la comunicazione delle domande di titolo, la Commissione decide in che misura possa essere dato seguito alle domande presentate e fissa i quantitativi disponibili per la quota successiva; considerando che, tenendo conto delle quantit(cid:133) indicate titoli nelle domande presentate, (cid:138) necessario che i vengano rilasciati per le quantit(cid:133) indicate nelle domande, previa applicazione, secondo i casi, delle percentuali di riduzione indicate nell’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le domande di titoli di 1. importazione di riso presentate nei primi dieci giorni lavorativi del mese di aprile 1999 in virt(cid:151) del regolamento (CE) n. 327/98 e comunicate alla Commissione, i titoli sono rilasciati per le quantit(cid:133) indicate nelle domande, previa applicazione, secondo i casi, delle percentuali di riduzione fissate nell’allegato. Le quantit(cid:133) disponibili per la quota seguente sono 2. fissate nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 29 aprile 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 28 aprile 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 37 dell’11. 2. 1998, pag. 5. (2) GU L 88 del 24. 3. 1998, pag. 3. 29. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 111/9 ALLEGATO Percentuali di riduzione da applicare alle quantit(cid:133) domandate per la quota del mese di aprile 1999 e quantit(cid:133) disponibili per la quota seguente: a) quantit(cid:133) di cui all’articolo 2: riso lavorato o semilavorato del codice NC 1006 30 Origine % di riduzione Quantit(cid:133) disponibile per la quota complementare del mese di luglio 1999 (in t) Stati Uniti d’America Tailandia Australie Altre origini 0 (1) 0 (1) 0 (1) 98,2459 19 978,84 6 050,53 890 (cid:190) (1) Rilascio per la quantit(cid:133) indicata nella domanda. b) quantit(cid:133) di cui all’articolo 2: riso semigreggio del codice NC 1006 20 Origine % di riduzione Quantit(cid:133) disponibile per la quota complementare del mese di luglio 1999 (in t) Australia Stati Uniti d’America Tailandia Altre origini (cid:190) 0 (1) 0 (1) 0 (1) 10 386 3 877 102 76 (1) Rilascio per la quantit(cid:133) indicata nella domanda