title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1399/1999, 29. aprill 1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord

eurovoc_concepts:
family benefit
social legislation
social security
worker (EU)

formats: html pdf print

text: 354 ET Euroopa Liidu Teataja 31999R1399 30. 6. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1399/1999, 29. aprill 1999, 05/3. kd L 164/1 millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 51 ja 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) mis on esitatud pärast konsulteerimist võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjoniga, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruses (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (4) ja nõu- kogu 21. märtsi 1972. aasta määruses (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ette- võtjate ja nende pereliikmete suhtes rakendamise kord, (5) tuleb teha teatavaid muudatusi; kõnealused muu- datused on seotud muudatustega, mida liikmesriigid on teinud oma sotsiaalkindlustust käsitlevates õigus- aktides; 8. peatüki kohaldamine orvupensionide suhtes tekitab probleeme seoses tõlgendamise ja haldamisega ning asjaomaste isikute huvides tuleks orvupensionid arvutada III jaotise 3. peatüki, mitte 8. peatüki alusel; orvupensionide arvutamine 3. peatüki kohaselt ei mõjuta kohustust teha 8. peatüki reguleerimisalasse kuu- luvate hüvitiste puhul diferentseeritud makseid vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu praktikale; (1) EÜT C 325, 23. 10. 1998, lk 12. (2) EÜT C 150, 28. 5. 1999. (3) EÜT C 101, 12. 4. 1999, lk 41. (4) EÜT L 149, 5. 7. 1971, lk 2. Määrust on ajakohastatud määrusega (EÜ) nr 118/97 (EÜT L 28, 30. 1. 1997) ja viimati muu- detud määrusega (EÜ) nr 307/99 (EÜT L 38, 12. 2. 1999). (5) EÜT L 74, 27. 3. 1972, lk 1. Määrust on ajakohastatud määrusega (EÜ) nr 118/97 (EÜT L 28, 30. 1. 1997) ja viimati muu- detud määrusega (EÜ) nr 307/99 (EÜT L 38, 12. 2. 1999). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 355 (4) IIa lisas tuleks muuta jaotist “L. PORTUGAL”, et võtta arvesse Portugali õigusaktides tehtud muudatusi; (5) VI lisas tuleks jaotisesse “G. IIRIMAA” ning jaotisesse “O. ÜHENDKUNINGRIIK” lisada uus punkt võtmaks arvesse prioriteetsust käsitlevaid erieeskirju juhul, kui õigused saada perehüvitisi Ühendkuningriigi ja Iiri- maa õigusaktide alusel kumuleeruvad tulenevalt kutsetegevusest ühe nimetatud liikmesriigi territooriumil; (6) määruse (EMÜ) nr 574/72 lisade sätted ei mõjuta vahetult üksikisikute õiguste määramist; (7) kõiki määruse (EMÜ) nr 574/72 lisasid peaks olema võimalik muuta määrusega, mille komisjon võtab vastu asjaomase liikmesriigi või liikmesriikide või nende pädevate asutuste taotluse korral pärast seda, kui hal- duskomisjon on esitanud oma arvamuse; tegelikult on kõnealuste lisade muutmise eesmärk koondada asjaomaste liikmesriikide või nende pädevate asutuste otsused ühenduse dokumenti; (8) määruse (EMÜ) nr 574/72 lisa 5 punkti “43. HISPAANIA–ITAALIA” tuleb muuta; (9) lähetuste või erilähetuste pikendamise taotluste läbivaatamisega seotud halduslike ümberkorralduste tõttu Prantsusmaal tuleb vastavad muudatused teha ka määruse (EMÜ) nr 574/72 lisa 10 jaotises “E. PRANTSUS- MAA”; (10) selleks et saavutada sotsiaalkindlustuse valdkonnas töötajate vaba liikumine, on vajalik ja asjakohane, et rii- kide sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamist käsitlevaid eeskirju muudetaks ühenduse õigusaktiga, mis on kõigis liikmesriikides siduv ja vahetult kohaldatav; (11) see põhimõte on kooskõlas asutamislepingu artikli 3b kolmanda lõigu sätetega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EMÜ) nr 1408/71 muudetakse järgmiselt: 1. Artikli 44 lõige 3 asendatakse järgmisega: “3. Käesolevat peatükki ei kohaldata pensionide suurendamise ega pensionilisandite suhtes laste eest ega vas- tavalt 8. peatüki sätetele antavate orvupensionide suhtes. ” 2. Artikli 78 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab mõiste “hüvitis” peretoetusi ja vajaduse korral orbude lisa- või eritoetusi. ” 356 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 3. Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 78a Orvupensione, välja arvatud tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustusskeemi alusel makstav pension, käsitatakse artikli 78 lõike 1 reguleerimisalasse kuuluvate “hüvitistena”, kui surnu suhtes kehtis mingil ajal skeem, millega on ette nähtud ainult peretoetused või orbude lisa- või eritoetused. Kõnealused toetuskavad on loetletud VIII lisas. ” 4. Artiklit 79 muudetakse järgmiselt: a) lõigetes 1 ja 3 asendatakse tekst “77 ja 78” tekstiga “77, 78 ja 78a”; b) lõikes 2 asendatakse tekst “77 või 78” tekstiga “77, 78 või 78a”. 5. Artiklit 79a muudetakse järgmiselt: a) lõikes 1 asendatakse tekst “artikli 78” tekstiga “artikli 78a”; b) lõikes 2 lisatakse sõnade “8. peatüki sätetele” järele “kui artikli 44 lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti”. 6. Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 95e Üleminekusätted määruse (EÜ) nr 1399/1999 (1) kohaldamiseks 1. Määruse (EÜ) nr 1399/1999 sätteid kohaldatakse orbude õiguste suhtes siis, kui vanem, kellega seoses on orvul teatavad õigused, on surnud pärast 1. septembrit 1999. 2. Kõiki kindlustus- või elamisperioode, mis on täitunud liikmesriigi õigusaktide alusel enne 1. septemb- rit 1999, võetakse arvesse määruse (EÜ) nr 1399/1999 kohaste õiguste kindlaksmääramiseks. 3. Kui vanem, kellega seoses orvul on tekkinud õigused, on surnud enne 1. septembrit 1999, võib orvu õigu- sed tema taotluse korral läbi vaadata vastavalt määrusele (EÜ) nr 1399/1999. 4. Kui lõikes 3 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jooksul alates 1. septembrist 1999, jõustuvad määru- sest (EÜ) nr 1399/1999 tulenevad õigused alates sellest kuupäevast ning asjaomase isiku suhtes ei või kohal- dada ühegi liikmesriigi sätteid õiguste lõppemise või aegumise kohta. 5. Kui lõikes 3 osutatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist alates 1. septembrist 1999, jõustu- vad lõppemata või aegumata õigused alates sellise taotluse esitamise kuupäevast, kui mõne liikmesriigi õigus- aktidega ei ole ette nähtud soodsamaid sätteid. (1) EÜT L 164, 30. 6. 1999, lk 1. ” 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 357 7. I lisa I osa jaotises “C. SAKSAMAA” lisatakse punktile a järgmine tekst: “või alaline avalik teenistuja, kes saab avaliku teenistujana palka, mis on vähemalt sama suur kui palk, mille puhul töötajal on kohustuslik töötuskindlustus. ” 8. IIa lisas asendatakse jaotis “L. PORTUGAL” järgmisega: “L. PORTUGAL a) mitteosamakselised peretoetused lastele ja noortele ning nendega seotud lisasumma, mida makstakse puude korral (27. mai 1980. aasta dekreet-seadus nr 160/80, mida on muudetud 30. mai 1997. aasta dekreet-seadusega nr 133-C/97); b) mitteosamakseline toetus õppeasutuses õppimiseks (27. mai 1980. aasta dekreet-seadus nr 160/80, mida on muudetud 30. mai 1997. aasta dekreet-seadusega nr 133-C/97); c) mitteosamakseline orvupension (27. mai 1980. aasta dekreet-seadus nr 160/80, mida on muudetud 30. mai 1997. aasta dekreet-seadusega nr 133-C/97); d) mitteosamakseline riiklik vanadus- ja invaliidsuspension (13. oktoobri 1980. aasta dekreet-seadus nr 464/80); e) mitteosamakseline toetus hoolduse korral, mida pakub kolmas isik (27. mai 1980. aasta dekreet-seadus nr 160/80, mida on muudetud 30. mai 1997. aasta dekreet-seadusega nr 133-C/97); f) mitteosamakseline lesepension (11. novembri 1981. aasta dekreet nr 52/81). ” 9. III lisa muudetakse järgmiselt: a) A osas asendatakse punkti 37 tekst järgmisega: “28. aprilli 1997. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikkel 4. ”; b) B osas asendatakse punkti 37 tekst järgmisega: “28. aprilli 1997. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikkel 4. ” 10. IV lisa muudetakse järgmiselt: a) D osas lisatakse punkti 1 alapunkti g järgmine tekst: “ja orvupensioni täiendav summa vastavalt 17. jaanuari 1969. aasta toitjakaotuspensioni seadusele;” b) D osas lisatakse punkti 3 järgmine tekst: “28. aprillil 1997. aastal Saksamaa ja Soome vahel sõlmitud sotsiaalkindlustusleping. ” 11. VI lisa muudetakse järgmiselt: a) jaotises “C. SAKSAMAA” jäetakse punktis 3 välja sõnad “välja arvatud pensionile jäänud liikmed”; 358 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) jaotises “D. HISPAANIA” muudetakse punkti 9 teist lõiku järgmiselt: “Sin embargo, el Régimen Especial de Estudiantes español (“Seguro Escolar”) se aplicarà a aquellos estu- diantes que sean nacionales de otros Estados miembros y estén estudiando en España, en las mismas con- diciones que los estudiantes de nacionalidad española. (Kehtib ainult hispaaniakeelse teksti puhul);” c) jaotisesse “G. IIRIMAA” lisatakse järgmine punkt: “11. Õigus saada pere sissetulekutoetust ainult Iirimaa õigusaktide alusel peatatakse, kui samal perioodil ja seoses sama pereliikmega makstakse perehüvitist ainult Ühendkuningriigi õigusaktide alusel või kõnealuste hüvitiste summa ulatuses vastavalt määruse artiklitele 73, 74, 77, 78 või 78a. ”; d) jaotisesse “J. MADALMAAD” lisatakse järgmine punkt: “7. Määruse II jaotise kohaldatavus aktsiaseltsi “ directeur-grootaandeelhouder” (juht/suuraktsionär) suh- tes: Isikuid, kes Madalmaades ei tegutse palgatöötajana aktsiaseltsi nimel, milles neil on “märkimisväärne osalus” Madalmaade õigusaktide tähenduses (s. t osalus, millega kaasneb vähemalt 50 % hääleõigus), käsitatakse määruse II jaotise sätete kohaldamisel töötajatena. ”; e) jaotisesse “O. ÜHENDKUNINGRIIK” lisatakse järgmine punkt: “21. Õigus saada perehüvitist ainult Ühendkuningriigi õigusaktide alusel peatatakse, kui samal perioodil ja seoses sama pereliikmega makstakse perehüvitist ainult Iirimaa õigusaktide alusel või kõnealuste hüvitiste summa ulatuses vastavalt määruse artiklitele 73, 74, 77, 78 või 78a. ” 12. VII lisast jäetakse välja punkt 9. 13. Lisatakse käesolevale määrusele lisatud uus, VIII lisa “SKEEMID, MILLEGA NÄHAKSE ETTE AINULT PERE- TOETUSED VÕI ORBUDE LISA- VÕI ERITOETUSED”. Artikkel 2 Määrust (EMÜ) nr 574/72 muudetakse järgmiselt: 1. Artikli 120 pealkiri sõnastatakse järgmiselt: “Personas que estudian o cursan formación profesional (kehtib ainult hispaaniakeelse teksti puhul)” 2. Artikkel 122 asendatakse järgmisega: “Artikkel 122 Erisätted lisade muutmise kohta Rakendusmääruse lisasid võib muuta määrusega, mille komisjon võtab vastu asjaomase liikmesriigi või liikmesriikide või nende pädevate asutuste taotluse korral pärast seda, kui halduskomisjon on esitanud oma ühehäälse arvamuse. ” 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 359 3. Lisa 2 muudetakse järgmiselt: a) jaotises “B. TAANI”: i) asendatakse punkt 1 järgmisega: “1. Haigus ning rasedus ja sünnitus a) Mitterahalised hüvitised: 1. Üldiselt: Pädev amtskommune (ringkonnavalitsus). Kopenhaageni ja Fredriksbergi kommuunis: koha- lik asutus. Haiglaravi kahes nimetatud kommuunis: Hovedstadens Sygehusfællesskab (Kopen- haageni haiglate liit). 2. Pensionitaotlejate, pensionäride ja nende pereliikmete puhul, kes elavad teises liikmesriigis, vt määruse III jaotise 1. peatüki 4. ja 5. jagu ja rakendusmääruse artiklid 28—30: Den Social Sikringstyrelse (sotsiaalkindlustusasutus), Kopenhaagen. b) Rahalised hüvitised: Hüvitisesaaja elukohajärgse kommuuni kohalik asutus: Kopenhaageni, Odense, Ålborgi Århusi kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus)” ja ii) punkt 5 asendatakse järgmisega: “5. Matusetoetus a) Taanis elavad kindlustatud isikud: Hüvitisesaaja elukohajärgse kommuuni kohalik asutus: Kopenhaageni, Odense, Ålborgi Århusi kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus). ja b) Teises liikmesriigis elavad hüvitisesaajad (vt määruse III jaotise 5. peatükk ja rakendusmääruse artiklid 78 ja 79): tervishoiuministeerium, Kopenhaagen;” b) jaotist “C. SAKSAMAA” muudetakse järgmiselt: i) punkti 2. a. i esimese taande teises lõigus asendatakse sõnadele “kui viimane sissemakse tehti siiski” järg- nev tekst kahe järgmise taandega: “Landesversicherungsanstalt für das Saarland (Saari- maa piirkondlik kindlustusamet), Saarbrücken ja kui asjaomane isik elab Prantsusmaal, Itaalias või Luksemburgis või on kolmanda riigi terri- tooriumil elav Prantsusmaa, Itaalia või Luksem- burg kodanik: Landesversicherungsanstalt für das Saarland (Saari- maa piirkondlik kindlustusamet), Saarbrücken 360 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Bahnversicherungsanstalt (raudtee kindlustus- amet) Frankfurdis Maini ääres: Bahnversicherungsanstalt (raudtee kindlustus- amet) Frankfurdis Maini ääres” ii) punkti 2. b esimesest taandest jäetakse välja sõnad “välja arvatud Saarimaa territoorium”; iii) punkti 2. b. i teises lõigus jäetakse sõnade “Saarimaal asuvale pensionikindlustusasutusele” järelt välja koolon ning lisatakse järgmine tekst: “kui viimane sissemakse teise liikmesriigi õigusaktide alusel on teh- tud Prantsusmaa, Itaalia või Luksemburgi pensionikindlustusasutusele”. 4. Lisas 4 lisatakse jaotises “H. ITAALIA” järgmine punkt: “3a. Invaliidsus, vanadus, toitjakaotus — riigiteenis- tujate ja nendega võrdsustatud isikute eriskee- mid. Istituto Nazionale di Previdenza per i Dipendenti delle Amministrazioni Pubbliche (INPDAP), (riiklik riigitee- nistujate tervishoiuasutus), Rooma” 5. Lisas 5 asendatakse punkt “43. HISPAANIA–ITAALIA” järgmisega: “21. novembri 1997. aasta kokkulepe tervishoiukulutuste tagasimaksmise täiustamise ja lihtsustamise uue korra kohta, mis on seotud määruse artikli 36 lõikega 3 (mitterahaliste haigus- ning rasedus- ja sünnitushüvi- tiste tagasimaksmine) ja rakendusmääruse artiklitega 93, 94, 95 ja 100 ning artikli 102 lõikega 5 (haigus- ning rasedus- ja sünnituskindlustuse hüvitiste ja hilinenud nõuete tagasimaksmise kord). ” 6. Lisa 7 muudetakse järgmiselt: a) jaotise “D. HISPAANIA” tekst asendatakse järgmisega: “D. HISPAANIA: Banco Santander, Madrid”; b) jaotises “M. SOOME” asendatakse senine tekst järgmisega: “M. SOOME: Leonia Pankki Oyj, Helsinki/Leonia bank Abp, Helsingfors. ” 7. Lisas 10 asendatakse jaotise “E. PRANTSUSMAA” punkt 5 järgmisega: “5. Määruse artikli 14 lõike 1 punkti b, artikli 14a lõike 1 punkti b ja artikli 17 kohaldamisel: Centre de sécurité sociale des travailleurs migrants (võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse keskus), Pariis. ” Artikkel 3 1. Käesolev määrus jõustub 1. septembril 1999. 2. Artikli 12 punkti 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2000. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 29. aprill 1999 Nõukogu nimel eesistuja W. MÜLLER 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 361 LISA “VIII LISA (Määruse artikkel 78a) SKEEMID, MILLEGA NÄHAKSE ETTE AINULT PERETOETUSED VÕI ORBUDE LISA- VÕI ERITOETUSED A. BELGIA a) Peretoetused, mis on ette nähtud töötajate peretoetusi käsitlevate kooskõlastatud seadustega. b) Ülalpeetava hüvitised, mis on ette nähtud füüsilisest isikust ettevõtjate ülalpeetava hüvitisi käsitlevate õigus- aktidega. c) Ülalpeetava hüvitised, mis on ette nähtud Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi endiste töötajate kindlustusskee- midega. B. TAANI “Spetsiaalsed peretoetused ning tavalised ja täiendavad peretoetused, mida antakse, kui hooldaja on ainus ülalpi- daja. Lisaks sellele ülalpeetava lapse hüvitised kõigile kuni 18aastastele lastele, kui nad elavad Taanis ja nende hooldaja on Taani õigusaktide alusel täielikult maksukohustuslane. ” C. SAKSAMAA Ei ole. D. HISPAANIA Ei ole. E. PRANTSUSMAA Kõik peamised sotsiaalkindlustusskeemid, välja arvatud töötajatele (ametnikud, riigiteenistujad, meremehed, nota- ribüroode ametnikud, EDG-GDFi, SNCFi ja RATP esindajad, ooperiteatri ja Comédie française’ i töötajad, jne) mõel- dud eriskeemid peale kaevurite skeemide. F. KREEKA Ei ole. G. IIRIMAA Lastehüvitis, (osamakseline) orvutoetus ning (osamakselise) lesepensioni suurendamine ja (osamakseline) lesepen- sion, mida makstakse seoses lastega, kelle puhul on täidetud tingimused vastavalt 1993. aasta (konsolideeritud) sotsiaalhoolekandeseadusele (Social Welfare (Consolidation) Act 1993) ja õigusaktidele, millega seda on muudetud. H. ITAALIA Ei ole. I. LUKSEMBURG Ei ole. J. MADALMAAD Ei ole. 362 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd K. AUSTRIA Ei ole. L. PORTUGAL Ei ole. M. SOOME Ei ole. N. ROOTSI Ei ole. O. ÜHENDKUNINGRIIK 1. Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksude ja hüvitiste seaduse (Social Security Contributions and Benefits Act 1992) ja 1992. aasta (Põhja-Iirimaa) sotsiaalkindlustusmaksude ja hüvitiste seaduse (Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992) sätted lastehüvitiste kohta (kaasa arvatud võimalikud suuremad määrad üksikvanematele); pensionäridele makstav ülalpeetava lapse toetus ja hooldajatoetus. 2. Gibraltar 1997. aasta sotsiaalkindlustusmääruse (avatud pikaajalised hüvitusskeemid) (Social Security (Open Long-Term Benefits Scheme) Ordinance 1997) ja 1996. aasta sotsiaalkindlustusmääruse (suletud pikaajalised hüvitusskee- mid) (Social Security (Closed Long-Term Benefits Scheme) Ordinance 1996) sätted pensionäridele makstavate ülal- peetavate laste toetuse suurendamise ja hooldajatoetuse kohta. ”


title: 1999/293/EG: Entscheidung der Kommission vom 29. April 1999 mit Maßnahmen zum Schutz gegen das Katarrhalfieber des Schafs (Bluetongue) in bestimmten Teilen Griechenlands (Text von Bedeutung für den EWR)(Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 1119)

eurovoc_concepts:
Greece
animal disease
health control
intra-EU trade
sheep
veterinary inspection

text: 1. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 114/55 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 29. April 1999 mit Maßnahmen zum Schutz gegen das Katarrhalfieber des Schafs (Bluetongue) in bestimmten Teilen Griechenlands (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 1119) (Nur der griechische Text ist verbindlich) (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (1999/293/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Richtlinie 90/425/EWG des Rates vom 26. Juni 1990 zur Regelung der veterin(cid:132)rrechtlichen und tierz(cid:129)chterischen Kontrollen im innergemeinschaftlichen lebenden Tieren und Erzeugnissen im Handel mit Hinblick auf den Binnenmarkt (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Richtlinie 92/118/EWG (2), insbesondere auf Artikel 10 Absatz 4, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: (1) (2) (3) (4) Zwischen Ende Oktober und Anfang Dezember 1998 sind auf den griechischen Inseln Rhodos, Kos und Leros in den Verwaltungsbezirken Dodekanes und Samos F(cid:132)lle von Bluetongue gemeldet worden. Die griechischen Beh(cid:148)rden haben Dringlichkeits- maßnahmen getroffen, und die Gemeinschaft hat mit Entscheidung 1999/221/EG der Kommis- sion (3) eine entsprechende Finanzhilfe gew(cid:132)hrt. Es empfiehlt sich, die in Artikel 3 der Entschei- dung 1999/221/EG vorgesehenen Maßnahmen zur Regelung der Verbringung lebender Tiere der seuchenempf(cid:132)nglichen Arten und bestimmter tieri- innerhalb der betreffenden scher Erzeugnisse Regionen zu verl(cid:132)ngern. in dieser Die vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des St(cid:132)ndigen Veterin(cid:132)rausschusses (cid:190) Entscheidung HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Griechenland verbietet die Verbringung von Tieren der f(cid:129)r Bluetongue empf(cid:132)nglichen Arten, ihres Spermas, ihrer Eizellen und Embryonen aus den Verwaltungsbezirken Dodekanes und Samos. Griechenland tr(cid:132)gt daf(cid:129)r Sorge, daß jede Verbringung von Tieren der f(cid:129)r Bluetongue empf(cid:132)nglichen Arten inner- halb der Verwaltungsbezirke Dodekanes und Samos nur mit entsprechender Genehmigung der zust(cid:132)ndigen Vete- rin(cid:132)rbeh(cid:148)rden erfolgt. Artikel 2 Diese Entscheidung wird alle zwei Monate (cid:129)berpr(cid:129)ft. Sie gilt bis 1. Februar 2000. Artikel 3 Diese Entscheidung ist an Griechenland gerichtet. Br(cid:129)ssel, den 29. April 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 224 vom 18. 8. 1990, S. 29. (2) ABl. L 62 vom 15. 3. 1993, S. 49. (3) ABl. L 82 vom 26. 3. 1999, S. 44


title: 1999/408/EG: Besluit van de Raad van 29 april 1999 tot sluiting van de overeenkomst tot wijziging van de overeenkomst inzake wetenschappelijke en technische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en Canada

eurovoc_concepts:
Canada
cooperation agreement (EU)
scientific cooperation
technical cooperation

text: 23. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 156/23 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESLUIT VAN DE RAAD van 29 april 1999 tot sluiting van de overeenkomst tot w¶ziging van de overeenkomst inzake wetenschappel¶ke en technische samenwerking tussen de Europese Gemeen- schap en Canada (1999/408/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 130 M juncto artikel 228, lid 2, eerste zin, en artikel 228, lid 3, eerste alinea, Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien het advies van het Europees Parlement (2), (1) (2) (3) (4) Overwegende dat de Raad bĳ zĳn besluit van 26 februari 1996 (3) de sluiting heeft goedgekeurd van de overeenkomst inzake wetenschappelĳke en technische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en Canada; Overwegende dat de Raad bĳ zĳn besluit van 22 juni 1998 de Commissie heeft gemachtigd om te onderhandelen over een wĳziging van de bovenge- noemde overeenkomst, enkel wat de in artikel 4 van de overeenkomst vermelde gebieden van samenwerking betreft, een en ander in overeen- stemming met de procedure van artikel 12, onder b), van de overeenkomst; Overwegende dat de Raad bĳ besluit van 13 december 1998 toestemming heeft gegeven voor de ondertekening van de wĳzigingsovereenkomst; Overwegende dat deze wĳzigingsovereenkomst op 17 december 1998 is ondertekend; (5) Overwegende dat de wĳzigingsovereenkomst moet worden goedgekeurd, BESLUIT: Artikel 1 De overeenkomst tot wĳziging van de overeenkomst inzake wetenschappelĳke en technische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en Canada wordt hierbĳ goedgekeurd. De tekst van de wĳzigingsovereenkomst is aan dit besluit gehecht. Artikel 2 Ingevolge artikel 12 van de overeenkomst inzake weten- schappelĳke en technische samenwerking tussen de Euro- pese Gemeenschap en Canada zal de voorzitter van de Raad kennisgeving doen dat de procedures voor de inwer- kingtreding van de bĳgaande overeenkomst wat de Gemeenschap betreft, zĳn afgerond. Gedaan te Luxemburg, 29 april 1999. Voor de Raad De Voorzitter W. MÜLLER (1) PB C 400 van 22. 12. 1998, blz. 27. (2) Advies uitgebracht op 13 april 1999 (nog niet verschenen in het Publicatieblad). (3) PB L 74 van 22. 3. 1996, blz. 25


title: 1999/313/EG: Beschikking van de Raad van 29 april 1999 met betrekking tot de referentielaboratoria voor de controle op bacteriologische en virale besmettingen bij tweekleppige weekdieren

eurovoc_concepts:
health control
infectious disease
mollusc
research body

text: L 120/40 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 5. 1999 BESCHIKKING VAN DE RAAD van 29 april 1999 met betrekking tot de referentielaboratoria voor de controle op bacteriologische en virale besmettingen b¶ tweekleppige weekdieren (1999/313/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 43, Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien de adviezen van het Europees Parlement (2), Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comit(cid:130) (3), (1) (2) (3) (4) (5) Overwegende dat b¶ Richtl¶n 91/492/EEG van de Raad van 15 juli 1991 tot vaststelling van de gezondheidsvoorschriften voor de productie en het in de handel brengen van levende tweekleppige weekdieren (4), en met name in de b¶lage daarvan, voorschriften z¶n vastgesteld met betrekking tot bacteriologische en virale besmettingen b¶ levende tweekleppige weekdieren; Overwegende dat, overeenkomstig hoofdstuk V, punt 8, van de b¶lage b¶ voornoemde richtl¶n, b¶ gebrek aan routineprocedures voor de opsporing van virussen en voor de vaststelling van virologi- sche normen, de gezondheidscontrole op tellingen van fecale bacteri(cid:137)n wordt gebaseerd; verder wetenschappel¶k Overwegende dat uit onderzoek is gebleken dat de doeltreffendheid van fecale bacteri(cid:137)n als indicator voor de aanwezigheid van virussen b¶ tweekleppige weekdieren gering is; dat b¶gevolg, met het oog op de bescherming van de volksgezondheid, de gezondheidscontrole op andere indicatoren moet komen te berusten; Overwegende dat de ontwikkeling van nieuwe analysemethoden met betrekking tot virussen en betrouwbare indicatoren voor de besmetting van tweekleppige weekdieren, co(cid:148)rdinatie vergt van de werkzaamheden van de nationale, in een netwerk opgenomen laboratoria; Overwegende dat elke lidstaat, met het oog op de instelling van een doeltreffend controlesysteem voor de opsporing van virussen, de vaststelling van normen inzake bacteriologische en virale besmet- tingen en de instelling van routineprocedures en betrouwbare methoden voor de opsporing van virussen en bacteri(cid:137)n, een nationaal referentielabo- (1) PB C 267 van 3. 9. 1997, blz. 15. (2) PB C 304 van 6. 10. 1997, blz. 79, en advies van 13 april 1999 (nog niet verschenen in het Publicatieblad). (3) PB C 355 van 21. 11. 1997, blz. 63. (4) PB L 268 van 24. 9. 1991, blz. 1. Richtl¶n laatstel¶k gew¶zigd b¶ Richtl¶n 97/79/EG (PB L 24 van 30. 1. 1998, blz. 31). (6) (7) ratorium moet aanw¶zen dat met de co(cid:148)rdinatie van de uitvoering van de vereiste analyses in de betrokken lidstaat wordt belast; referentielaboratorium dient Overwegende dat, met het oog op een uniforme regeling in de gehele Gemeenschap, een commu- nautair te worden aangewezen dat wordt belast met de co(cid:148)rdinatie van de in de nationale referentielaboratoria te verrichten controles op bacteriologische en virale besmettingen b¶ tweekleppige weekdieren; dat de taken en de w¶ze van functioneren van het communautaire referentielaboratorium dienen te worden vastgesteld; dat de personen die voor dat laboratorium verantwoordel¶k z¶n, zich ertoe dienen te verbinden de b¶ deze beschikking vastge- stelde taken te vervullen overeenkomstig de in de beschikking opgenomen voorschriften; Overwegende dat aan het communautaire referen- tielaboratorium door de Gemeenschap steun kan worden verleend overeenkomstig artikel 28 van Beschikking 90/424/EEG van de Raad van 26 juni 1990 betreffende bepaalde uitgaven op veterinair gebied (5), HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING VASTGESTELD: Artikel 1 Elke lidstaat w¶st voor de controle op bacteriologische en virale besmettingen b¶ tweekleppige weekdieren een nationaal referentielaboratorium aan. H¶ geeft daarvan kennis aan de Commissie die de l¶st van deze nationale referentielaboratoria en de aanpassingen daarvan in het Publicatieblad de Europese Gemeenschappen bekendmaakt. van Artikel 2 Elk nationaal referentielaboratorium wordt met de 1. volgende taken belast: a) het co(cid:148)rdineren van de werkzaamheden van de natio- nale laboratoria die z¶n belast met de bacteriologische en virale analyses b¶ tweekleppige weekdieren in de lidstaat; (5) PB L 224 van 18. 8. 1990, blz. 19. Beschikking laatstel¶k gew¶- zigd b¶ Beschikking 94/370/EG (PB L 168 van 2. 7. 1994, blz. 31). 8. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 120/41 b) het b¶staan van de bevoegde autoriteit van de lidstaat b¶ het opzetten van de controleregeling inzake bacteri- ologische en virale besmettingen b¶ tweekleppige weekdieren; c) het geregeld organiseren van vergel¶kende proeven waaraan wordt meegewerkt door de onderscheiden nationale laboratoria die met de bacteriologische en virale analyses b¶ tweekleppige weekdieren z¶n belast; d) het doorgeven van de door het in artikel 3 genoemde communautaire referentielaboratorium verstrekte informatie aan de bevoegde autoriteiten en aan de nationale laboratoria die met de bacteriologische en virale analyses b¶ tweekleppige weekdieren z¶n belast. 2. De nationale referentielaboratoria werken samen met het in artikel 3 genoemde communautaire referen- tielaboratorium. Artikel 3 laboratorium van het Het „Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science” in Weymouth, Verenigd Koninkr¶k, wordt aangewezen als communautair referen- tielaboratorium voor de controle op bacteriologische en virale besmettingen b¶ tweekleppige weekdieren. wanneer de lidstaten over het resultaat van een analyse van mening verschillen; g) de nationale referentielaboratoria helpen met betrek- king tot residuen b¶ de toepassing van een passend kwaliteitsborgingssysteem dat gebaseerd is op de beginselen inzake goede laboratoriumprakt¶ken (GLP) en de criteria van EN 45 000. Artikel 5 Het communautaire referentielaboratorium moet aan de volgende voorwaarden voldoen: a) beschikken over personeel met gekwalificeerd voldoende kennis van de b¶ de bacteriologische en virale analyses b¶ tweekleppige weekdieren toegepaste technieken; b) beschikken over de nodige voorzieningen en stoffen voor het verrichten van de in artikel 4 genoemde taken; c) beschikken over een adequate administratieve infra- structuur; d) erop toezien dat z¶n personeel het vertrouwel¶ke karakter van bepaalde onderwerpen, uitkomsten of mededelingen in acht neemt; Artikel 4 e) de internationaal aanvaarde principes inzake goede Het communautaire referentielaboratorium wordt met de volgende taken belast: a) het verstrekken van informatie over de analyseme- thoden en de vergel¶kende proeven aan de nationale referentielaboratoria; b) het co(cid:148)rdineren van de toepassing van de in punt a) bedoelde methoden door de nationale referentielabora- toria, met name door het organiseren van vergel¶kende proeven; c) het co(cid:148)rdineren van het onderzoek naar nieuwe analy- semethoden en het informeren van de nationale refe- rentielaboratoria over de terzake gemaakte vooruitgang; d) het organiseren van scholings- en b¶scholingscur- sussen voor het personeel van de nationale referentie- laboratoria; e) het samenwerken met de laboratoria die belast z¶n met de bacteriologische en virale analyses b¶ twee- kleppige weekdieren in derde landen; f) het verschaffen van de nodige technische en weten- schappel¶ke b¶stand aan de Commissie, met name laboratoriumprakt¶ken naleven; f) beschikken over een b¶gewerkte l¶st van de b¶ het Communautaire Referentiebureau bewaarde referentie- stoffen, alsmede over een b¶gewerkte l¶st van fabri- kanten en verkopers van deze stoffen. Artikel 6 Deze beschikking treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 7 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Luxemburg, 29 april 1999. Voor de Raad De Voorzitter W. M(cid:154)LLER


title: Beslut nr 2/1999 av associeringsrådet EU-Slovenien av den 29 april 1999 om antagande av villkoren för Sloveniens deltagande i gemenskapsprogrammen för yrkesutbildning, ungdomsfrågor och utbildning

eurovoc_concepts:
Slovenia
association agreement (EU)
research programme
teaching
technological change

text: 1. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 256/69 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) RÅDET BESLUT nr 2/1999 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–SLOVENIEN av den 29 april 1999 om antagande av villkoren för Sloveniens deltagande i gemenskapsprogrammen för yrkesutbild- ning, ungdomsfrågor och utbildning (1999/648/EG) ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Europaavtalet om upprättandet av en asso- ciering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlems- stater, som handlar inom ramen för Europeiska unionen, å ena sidan, och Republiken Slovenien, å andra sidan, särskilt artikel 106 i detta (1), och av följande skäl: Enligt artikel 106 i Europaavtalet och bilaga XI till detta får Slovenien delta ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, bland annat inom yrkesutbildning, ungdomsfrågor och utbild- ning. gemenskapens i 1. 2. villkor som anges i bilagorna I och II, vilka skall utgöra en integrerad del av detta beslut. Artikel 2 Detta beslut skall tillämpas under programmens giltighetstid. Artikel 3 Detta beslut träder i kraft den första dagen i den månad som följer på dess antagande. Enligt samma artikel skall associeringsrådet bestämma villkoren för Sloveniens deltagande i denna verksamhet. Utfärdat i Bryssel den 29 april 1999. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Slovenien skall delta i Europeiska gemenskapsprogrammen Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa och Sokrates på de På associeringsrådets vägnar J. FISCHER Ordförande (1) EGT L 51, 26. 2. 1999, s. 3. L 256/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 10. 1999 BILAGA I VILLKOR FÖR SLOVENIENS DELTAGANDE I PROGRAMMEN LEONARDO DA VINCI, UNGDOM FÖR EUROPA OCH SOKRATES 1. Om inte annat följer av bestämmelserna i detta beslut skall Slovenien delta i all verksamhet inom ramen för programmen Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa och Sokrates (nedan kallade programmen) i enlighet med de mål, kriterier, förfaranden och tidsramar som fastställs i rådets beslut 94/819/EG av den 6 december 1994 om upprättande av ett åtgärdsprogram för genomförandet av en yrkesutbildningspolitik för Europeiska gemenskapen (1), Europaparla- mentets och rådets beslut nr 818/95/EG av den 14 mars 1995 om antagande av tredje fasen av Ungdom för Europa-programmet (2), och Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/95/EG av den 14 mars 1995 om fast- ställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates (3). 2. Villkoren för inlämnande, bedömning och urval av ansökningar från Sloveniens institutioner, organisationer och enskilda personer som är berättigade att delta i programmen kommer att vara desamma som dem som tillämpas på gemenskapens institutioner, organisationer och enskilda personer som är berättigade att delta. Språklig förberedelse och utbildningsverksamhet gäller gemenskapens officiella språk. I undantagsfall kan andra språk tillåtas, om det är nödvändigt för genomförandet av programmen. 3. I syfte att säkerställa programmens gemenskapsdimension krävs det att gränsöverskridande projekt och verksamheter som föreslås av Slovenien omfattar ett visst lägsta antal partner från gemenskapens medlemsstater. Detta minimiantal skall fastställas inom ramen för programmens genomförande med beaktande av de olika verksamheternas särdrag, antalet partner i ett visst projekt och hur många länder som deltar i programmet. Projekt och verksamheter som uteslutande genomförs av Slovenien och Efta-stater vilka är parter i EES-avtalet eller av något annat tredje land, inbegripet de länder som har ett associeringsavtal med gemenskapen, och för vilka programmen är öppna, är inte berättigade till ekonomiskt stöd från gemenskapen. 4. I överensstämmelse med villkoren i de relevanta bestämmelserna i besluten om Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa och Sokrates skall Slovenien tillhandahålla lämpliga strukturer och mekanismer på nationell nivå och vidta alla andra åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa nationell samordning och organisation av programmens genomförande. 5. Slovenien skall varje år betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för att täcka de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande i programmen (se bilaga II). Associeringskommittén har rätt att närhelst det är nödvändigt anpassa detta bidrag. 6. Gemenskapens medlemsstater och Slovenien skall inom ramen för gällande bestämmelser göra sitt yttersta för att lärare, administrativ personal vid högskolor och universitet, underlätta fri rörlighet och vistelse för studenter, ungdomar och andra personer som är berättigade att delta i programmen och som förflyttar sig mellan Slovenien och gemenskapens medlemsstater för att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut. 7. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas kommissions och Europeiska gemenskapernas revisionsrätts ansvar i fråga om övervakning och utvärdering av programmen i enlighet med besluten om Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa och Sokrates (artiklarna 10, 9 respektive 8) skall Sloveniens deltagande i programmen kontinuerligt övervakas inom ramen för ett partnerskap mellan kommissionen och Slovenien. Slovenien skall lämna de rapporter som krävs till kommissionen och delta i annan särskild verksamhet som gemenskapen anger i detta sammanhang. 8. Utan att det påverkar de förfaranden som avses i artikel 6 i beslutet om Leonardo da Vinci, artikel 6 i beslutet om Ungdom för Europa och artikel 4 i beslutet om Sokrates skall Slovenien före programkommitténs ordinarie möten inbjudas till samordningsmöten som gäller genomförandet av detta beslut. Kommissionen skall underrätta Slovenien om resultatet av dessa ordinarie möten. 9. Det språk som skall användas i ansökningsförfaranden, kontrakt, rapporter som skall lämnas in och andra administra- tiva arrangemang avseende programmen skall vara ett av gemenskapens officiella språk. (1) EGT L 340, 29. 12. 1994, s. 8. (2) EGT L 87, 20. 4. 1995, s. 1. (3) EGT L 87, 20. 4. 1995, s. 10. 1. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 256/71 SLOVENIENS EKONOMISKA BIDRAG TILL LEONARDO DA VINCI, UNGDOM FÖR EUROPA OCH SOKRATES BILAGA II 1. Sloveniens ekonomiska bidrag skall täcka följande: — Bidrag eller annat ekonomiskt stöd till slovenska deltagare inom ramen för programmen. — I förekommande fall ekonomiskt stöd från programmen till de nationella kontorens verksamhet. — De ytterligare förvaltningskostnader för kommissionens förvaltning av programmen som uppstår till följd av Sloveniens deltagande. 2. Summan av bidrag eller annat ekonomiskt stöd som de slovenska mottagarna och Sloveniens nationella kontor får inte under något budgetår överskrida Sloveniens bidrag efter avdrag för de ytterligare genom programmen skall förvaltningskostnaderna. Om Sloveniens bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget, efter avdrag för de ytterligare förvaltningskost- naderna, är större än summan av de bidrag eller annat ekonomiskt stöd som de slovenska mottagarna och nationella kontoren fått genom programmen, skall Europeiska gemenskapernas kommission föra över det överskjutande beloppet till följande budgetår och dra av det från det följande årets bidrag. Ett eventuellt överskjutande belopp vid program- mens slut skall återbetalas till Slovenien. 3. LEONARDO DA VINCI Sloveniens årliga bidrag skall under 1999 uppgå till 1 006 000 euro. Av detta belopp är 66 000 euro avsedda att täcka de ytterligare förvaltningskostnader för kommissionens förvaltning av programmet som uppstår till följd av Sloveniens deltagande. 4. SOKRATES Sloveniens årliga bidrag skall under 1999 uppgå till 856 000 euro. Av detta belopp är 56 000 euro avsedda att täcka de ytterligare förvaltningskostnader för kommissionens förvaltning av programmet som uppstår till följd av Sloveniens deltagande. 5. UNGDOM FÖR EUROPA Sloveniens årliga bidrag skall under 1999 uppgå till 321 000 euro för deltagande i alla åtgärder inom programmet, med undantag av åtgärd D. Av detta belopp är 21 000 euro under 1999 avsedda att täcka de ytterligare förvaltningskostnader för kommissionens förvaltning av programmet som uppstår till följd av Sloveniens deltagande. 6. Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget skall tillämpas framför allt vad avser förvalt- ningen av Sloveniens bidrag. När detta beslut har trätt i kraft skall kommissionen sända en uppmaning till Slovenien att betala in ett belopp som motsvarar dess bidrag till kostnaderna enligt detta beslut. Detta bidrag skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionens eurokonton. Beräkningen av det årliga bidraget skall baseras på deltagande under ett helt budgetår. Om associeringsrådets beslut träder i kraft under ett pågående budgetår, skall bidraget för det året justeras med hänsyn till hur långt genomförandet av programmen har nått under det året. Slovenien skall betala sitt bidrag till de årliga kostnaderna enligt detta beslut i enlighet med uppmaningen senast tre månader efter det att den avsänts. Vid försenad inbetalning av bidraget skall Slovenien betala dröjsmålsränta på utestående belopp från förfallodagen. Räntesatsen skall motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken använder för sina transaktioner i euro (1) under den månad då bidraget förfaller till betalning med ett tillägg av 1,5 procentenheter. 7. Slovenien skall med medel från sin nationella budget betala de extra kostnader för förvaltning som avses i punkterna 3, 4 och 5. (1) Denna räntesats offentliggörs varje månad i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, C-serien. L 256/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 10. 1999 8. Av det resterande beloppet för dess årliga bidrag till Leonardo da Vinci-programmet som avses i punkt 3 skall Slovenien betala 470 000 euro med medel från dess nationella budget för 1999. Om inte annat följer av de ordinarie programplaneringsförfarandena för Phare skall 470 000 euro betalas med medel från Sloveniens årliga nationella Phare-program för 1999. Av det resterande beloppet för dess årliga bidrag till Sokrates-programmet enligt punkt 4 skall Slovenien betala 400 000 euro med medel från dess nationella budget för 1999. Om inte annat följer av de ordinarie programplaner- ingsförfarandena för Phare skall 400 000 euro betalas med medel från Sloveniens årliga nationella Phare-program för 1999. Av det resterande beloppet för dess årliga bidrag till Ungdom för Europa-programmet enligt punkt 5 skall Slovenien betala 150 000 euro med medel från dess nationella budget för 1999. Om inte annat följer av de ordinarie programplaneringsförfarandena för Phare skall 150 000 euro betalas med medel från Sloveniens årliga nationella Phare-program för 1999


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista kolmansissa maissa"

eurovoc_concepts:
EC Regulation
agricultural product
proposal (EU)
sales promotion
third country
trade information

text: C 169/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) maataloustuot- teita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista kolmansissa maissa” (1999/C 169/04) Neuvosto päätti 1. huhtikuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 artiklan ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -jaosto antoi lausuntonsa 9. huhtikuuta 1999. Esittelijä oli José Marı´a Espuny Moyano. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. –29. huhtikuuta 1999 pitämässään 363. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 78 ääntä puolesta, 3 vastaan ja 9 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Yhteisölle luodaan asetusehdotuksella maataloustuot- teiden myynninedistämisväline unionin ulkopuolisten maiden markkinoita varten siten, että yhteisö rahoittaa kokonaan tai osittain tiettyjä yleisluonteisia tiedotus- ja myynninedistämis- toimia, jotka pohjautuvat toissijaisuus- ja täydentävyysperiaat- teisiin ja vahvistavat osaltaan yhteisön tuotteiden kuvaa anta- malla lisäarvoa jäsenvaltioiden viranomaisten ja asianomaisten taloudellisten toimijoiden toteuttamille toimille. Asetusehdotuksessa rajoitutaan asettamaan yleiset va- 1. 2. lintaperusteet, jotka koskevat 1. 2. 1. yhtäältä yhteisön myynninedistämisvälineen piiriin kuuluvia tuotteita, kuten suoraan kulutettavaksi tai jalostetta- vaksi tarkoitetut tuotteet, joilla on markkinamahdollisuuksia erityisesti ilman vientitukia, sekä tyypilliset tuotteet tai laatu- tuotteet, joilla on merkittävää lisäarvoa, ja 1. 2. 2. toisaalta unionin ulkopuolisten maiden markkinoita, joilla suunnitellut tiedotus- ja myynninedistämistoimet toteute- taan, eli markkinoita, joilla on huomattavaa todellista tai potentiaalista kysyntää. Tiedotus- ja myynninedistämistoimet toteutetaan kol- 1. 3. messa perusvaiheessa: 1. 3. 1. Komissio valitsee joka toinen vuosi konkreettisesti toimien piiriin kuuluvat tuotteet ja kohdemarkkinat kunkin alan hallintokomiteoista annettuja menettelytapoja noudat- taen. Komissio voi halutessaan kuulla maataloustuotannon laadun ja terveyttä koskevien kysymysten neuvoa-antavan komitean maataloustuotteiden myynninedistämistä käsitte- levää ryhmää. 1. 3. 2. Komissio hyväksyy asianomaisen alan tai asian- omaisten alojen ammatillisten tai ammattienvälisten järjestöjen ehdottamat konkreettiset myynninedistämis- ja tiedotusohjel- mat sen jälkeen kun jäsenvaltio on ne hyväksynyt, niistä on tiedotettu toimivaltaisille hallintokomiteoille ja asiassa on mahdollisesti kuultu maataloustuotannon laadun ja terveyttä koskevien kysymysten neuvoa-antavaa komiteaa. Komissio järjestää yleisen tai rajoitetun kilpailun, 1. 3. 3. jonka pohjalta se antaa valittujen toimien hallinnoinnin ja toteuttamisen sellaisen tuotteisiin ja kohdemarkkinoihin eri- koistuneen yhden tai useamman elimen tehtäväksi, jolla on tähän tarvittavat keinot. Oliiviöljyn osalta säädetään nimen- omaisesti mahdollisuudesta antaa tehtävä viran puolesta Kan- sainväliselle oliiviöljyneuvostolle. jotka Lukuun ottamatta tiettyjä erityistoimenpiteitä, 1. 4. yhteisö rahoittaa sataprosenttisesti, ehdotuksen sisältämät toi- met on määrä rahoittaa yhteisesti seuraavasti: Yhteisö rahoittaa 1. 4. 1. kuluista enintään 50 %. Monivuotisten toimien rahoitusosuus vähenee asteittain 60 %:sta 40 %:iin. toimien todellisista 1. 4. 2. tukseen enintään 20 %:n osuudella. Asianomaiset jäsenvaltiot osallistuvat toimien rahoi- tekevät yksityiset Ehdotuksia tekevä tai järjestöt 1. 4. 3. vastaavat toimien todellisten kulujen loppurahoituksesta. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa ohjelma on selkeästi yhteisön edun mukainen, ehdotuksen tehneet yksityi- set järjestöt voivat vastata jäsenvaltioille kuuluvasta rahoituso- suudesta. 1. 5. Ehdotuksen mukaan komission on määrä esittää joka toinen vuosi parlamentille ja neuvostolle kertomus toimien soveltamisesta. Yhteisö varaa rahoitusosuuteen vuosittain 15 miljoo- 1. 6. naa euroa vuosina 2000–2003. 2. Yleistä TSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen, koska yhtei- 2. 1. nen maatalouspolitiikka on nyt kriittisessä vaiheessa ja kokee syvällisiä muutoksia, jotka saatetaan päätökseen lähivuosina. 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 169/9 2. 2. Euroopan unionin maatalousmallin ja elintarviketalou- den mallin täydentämiseen tähtäävät muutokset on suunnatta- va vahvistamaan järjestelmän olennaisia piirteitä kuten unionin elintarviketeollisuuden tuotteiden suuntaamista vientiin. 2. 3. Tämän vuoksi Euroopan maatalouden ja elintarviketa- louden kilpailukykyä on kasvatettava niin sisämarkkinoilla kuin unionin ulkopuolisissa maissa ja säilytettävä edelleen alan viime aikoina hankkima maailman johtoasema. Komitea kannattaa ajatusta, että yksi sopivimmista 2. 4. tavoista säilyttää kyseinen johtoasema ja vahvistaa sitä on tukea vienninedistämistoimenpiteitä, koska Euroopan maataloustuotteet, elintarviketeollisuuden 2. 4. 1. tuotteet ja metsätaloustuotteet ovat epäilemättä erittäin moni- puolisia ja laadukkaita, mikä on erinomainen lähtökohta edistettäessä niiden myyntiä ja tuettaessa niiden kulutusta unionin ulkopuolisissa maissa, 2. 4. 2. kaikki maat ovat jo pitkään edistäneet aktiivisesti tuotteidensa myyntiä, erityisesti tärkeimmät kauppa- ja kilpai- lukumppanimme (Yhdysvallat, Japani, Kanada jne. ), 2. 4. 3. myynninedistäminen on Maailman kauppajärjestön WTO:n kannalta neutraalia politiikkaa, joka auttaa Euroopan unionia epäilemättä lujittamaan tuotteidensa kuvaa ja arvostus- ta kansainvälisillä markkinoilla, 2. 4. 4. esteitä Marrakechin sopimuksen mukaisesti, on havaittavissa yleinen suuntaus vähentää viennin EU:n maataloustuotteiden, 2. 4. 5. elintarviketeollisuuden tuotteiden ja metsätaloustuotteiden myynninedistämisellä unionin ulkopuolella tulisi tukea läheisyysperiaatteen ja täy- dentävyyden puitteissa yksittäisten jäsenvaltioiden omissa maissaan toteuttamia aloitteita unionin ulkopuolisten maiden suhteen. 2. 5. Jos Euroopan unioni haluaa vahvistaa tehokkaasti yhteisön maataloustuotteiden, elintarviketeollisuuden tuottei- den ja metsätaloustuotteiden vientiä, on olennaista, että sen myynninedistämistoimet täydentävät jäsenvaltioiden, maata- lousorganisaatioiden ja yritysten unionin ulkopuolisissa maissa jo käynnistämiä aloitteita ja että ponnistukset sovitetaan yhteen kyseisten aloitteiden kanssa. Unioni tukee näin yhteisiä toimia, jotka hyödyntävät yhteisvaikutusta ja antavat tuotteille lisäarvoa. 2. 5. 1. Yhteisön maataloustuotteiden myynninedistämistoi- missa unionin ulkopuolisissa maissa on lähdettävä liikkeelle läheisyys- ja täydentävyysperiaatteista. 2. 5. 2. Aloitteen suunnittelun lähtökohdaksi on otettava yhteisrahoitus, koska tällä tavoin resurssit voidaan yhdistää ja lisäksi asianomaiset tahot saadaan ottamaan vastuu toimien tehokkuudesta. 2. 6. On korostettava, että vaikka yhteisön julkinen taso ja jäsenvaltioiden julkinen taso asetettaisiin päällekkäin, yksityi- nen myynninedistäminen on lopulta toimintaperiaatteen tärkein osa. Unionin ja jäsenvaltioiden tukemien yleisten myynninedistämistoimien on täydennettävä yksityistä inves- tointia, minkä vuoksi tuotemerkkien on katsottava olevan kyseisen kokonaisuuden avaintekijä. Komitean mielestä yhteisön myynninedistämispolitii- 2. 7. jotta sen kalle on välttämättä osoitettava riittävät resurssit, avulla päästään mahdollisimman tehokkaasti tavoitteeseen parantaa yhteisön maataloustuotteiden kilpailukykyä. Komitea toteaa kuitenkin pettyneenä, että komission esittämä talousar- vio ei selvästikään riitä tähän tarkoitukseen. 3. Erityistä 3. 1. Tiedotus- ja myynninedistämistoimia ei pidä kohdistaa tavaramerkkeihin (1 artiklan 2 kohta). Jotta yhteisön toimet täydentäisivät jäsenvaltioiden aloitteita ja yksityisiä aloitteita ja tehostaisivat niiden kerrannaisvaikutuksia, tämä ei saa merkitä sitä, että laajempiin myynninedistämisohjelmiin liittyvät yleiset toimet eivät missään tapauksessa voi hyödyntää kyseistä välinettä, jos toimi sisältää merkkisidonnaisia komponentteja, jotka ovat viime kädessä myynninedistämisen perimmäinen tarkoitus. Ehdotuksessa mainitut toimet (2 artikla) ovat suurim- 3. 2. maksi osaksi samoja kuin myynninedistämispolitiikan yleisesti hyväksytyt perinteiset välineet. TSK katsoo kuitenkin, että toimia on täydennettävä ja täsmennettävä seuraavasti: 3. 2. 1. TSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yhteisön toimet on hyvä keskittää yleisistä ja yhteisistä näkökohdista tiedottamiseen – esimerkiksi eurooppalaisten tuotteiden laatu, hygienia ja turvallisuus – mutta samalla on annettava tietoa tuotteisiin liittyvistä kulttuuriarvoista. 3. 2. 2. Markkinatutkimuksilla (2 artiklan e) kohta) on py- rittävä parantamaan unionin ulkopuolisten maiden kysynnän tuntemusta ja tarkastelemaan markkinoille pääsyn ehtoja ja teknisiä ongelmia (tulli- ym. muurit, verotus, investointijärjes- telmä jne. ) sekä jakelukanavia. On järjestettävä työpajoja, tapaamisia ja seminaareja 3. 2. 3. valikoiduille kohderyhmille (maahantuojille, jakeluportaille, lääkäreille, ravintoloitsijoille, erityislehdistölle) sekä muille mie- lipidemuokkaajille ja tiedotettava niille EU:n elintarviketeolli- suuden tuotteiden ansioista. 3. 2. 4. Ostajille on järjestettävä vierailukäyntejä. 3. 2. 5. Vaikka tiedotus- ja myynninedistämistoimien tulok- sista laadituilla arviointitutkimuksilla (2 artiklan a) kohta) voidaan valvoa toimien tehokkuutta, ne eivät ole varsinaisia myynninedistämistoimia. TSK ehdottaa puolestaan, että määrärahojen asianmukainen käyttö ja toimien tehokkuus varmistetaan varaamalla riittävästi resursseja, jotta tukea saa- vien ohjelmien tulosten tehokkuuden valvonta voidaan antaa C 169/10 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 riippumattoman tahon tehtäväksi. Sen takia asetukselle vara- tun määrärahan mukainen talousarvio on joka tapauksessa oltava suurempi kuin komission esittämä budjetti. 3. 3. Unionin ulkopuolisia maita valittaessa (4 artikla) on otettava huomioon erityisesti markkinat, joilla on todellista tai potentiaalista kysyntää ja jotka ovat jäsenvaltioiden ja varsinaisten taloudellisten toimijoiden toteuttamien myynni- nedistämistoimien kohteena, ja helpotettava ja lujitettava kysei- sille markkinoille pääsyä. Myynninedistämistoimien on kunni- oitettava kehitysmaiden kehittämistarpeita ja annettava etusija tuotteille, jotka täydentävät kussakin tapauksessa maan omia tuotteita tai joilla ei ole vastinetta kyseisillä markkinoilla. 3. 4. Koska komissio esittää yhteisrahoitusjärjestelmää, jäsenvaltioiden ja yksityisten järjestöjen on oltava aktiivisesti mukana päättämässä toimien piiriin sisällytettävistä tuotteista ja kohdemarkkinoista (5 artikla), valittavista ohjelmista (7 artikla) sekä toimien hallinnoinnista, toteuttamisesta ja arvioi- misesta vastaavien elinten valinnasta (8 artikla). TSK ehdottaa, että 3. 4. 1. asetusta varten perustetaan myynninedistämisestä huolehtiva laaja-alainen tilapäinen hallintokomitea ja taataan, että sen jäseniksi valitaan jäsenvaltioiden asiantuntijoita, jotka ovat erikoistuneet maataloustuotteiden tunnetuksi tekemiseen unionin ulkopuolisissa maissa. Tämän tarkoituksena olisi varmistaa yhteisön myynninedistämistoimien johdonmukai- suus ja koordinointi; neuvoa-antavan komitean myynninedistämistä käsit- 3. 4. 2. televän pysyvän ryhmän kuuleminen olisi pakollista eikä ainoastaan vapaaehtoista, kuten komissio esittää. TSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yh- 3. 5. teisön on hyvä saada toteuttaa oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoi- tettujen oliivien myynninedistämistoimet Kansainvälisen olii- viöljyneuvoston välityksellä, koska tähänastisista kokemuksista on saatu erinomaisia tuloksia. TSK kehottaa komissiota harkit- semaan, olisiko Kansainväliseen oliiviöljyneuvostoon syytä turvautua myös EU:n sisäisissä myynninedistämistoimissa. 3. 6. TSK kannattaa komission ehdottamaa yhteisrahoitus- mallia, koska taloudellisten toimijoiden sitoutumisella rahoi- tukseen varmistetaan niiden aktiivinen osallistuminen toimiin, määrärahojen moitteeton käyttö ja myynninedistämisaloittei- Bryssel 28. huhtikuuta 1999. den tehokas täytäntöönpano. Jäsenvaltioiden osallistuminen rahoitukseen voi olla kuitenkin tarpeen tullen valinnaista. TSK on vakuuttunut siitä, että ehdotetulla välineellä 3. 7. tulee olemaan merkittävä tehtävä lujitettaessa Euroopan maata- loustuotteiden kilpailukykyä, ja katsoo, että esitetty talousarvio ei riitä lainkaan toteuttamaan ehdotettuja tavoitteita, varsin- kaan kun otetaan huomioon vientitukien supistamisesta aiheu- tuvat budjettisäästöt. 3. 7. 1. TSK kehottaa komissiota, parlamenttia ja neuvostoa ponnistelemaan talousarvion kasvattamiseksi, kunhan se ei tapahdu Euroopan unionin sisäiseen myynninedistämiseen tarkoitettujen määrärahojen kustannuksella. 3. 7. 2. Komitea on vakuuttunut siitä, että asetuksen sovelta- misen tuloksista tietyin väliajoin laadittava arviointi kasvattaa määrärahoja kestävästi. 4. Päätelmät Yhteisön elintarviketeollisuuden tuotteiden tunnetuksi 4. 1. tekemisellä unionin ulkopuolisissa maissa tulee olla tärkeä tehtävä suunnitteilla olevassa yhteisessä maatalouspolitiikassa, jos unionin halutaan säilyttävän johtoasemansa maailman- markkinoilla. 4. 2. Gattin nykyiset ja tulevat rajoitukset huomioon ottaen alan kilpailukyvyn kasvu edellyttää uusien väylien avaamista unionin ulkopuolisissa maissa, mutta tähän tarvitaan joustavia, jollaisia nykyaikaisia ja riittävän hyvinvarustettuja välineitä, pääasialliset kilpailijamme jo käyttävät. 4. 3. EU:n ja jäsenvaltioiden toisiaan täydentävä funktio ja subsidiariteetti on kaikkien yhteisten toimien ohjenuora. Näin ollen on luonnollista, että yhteisön ja jäsenvaltioiden viran- omaiset ja ammattialajärjestöt koordinoivat toimien yhteistä hallintoa hyödyntääkseen niitä mahdollisimman hyvin. 4. 4. On olennaista, että yksityinen sektori osallistuu ohjel- mien ja toimien hahmotteluun ja suunnitteluun sekä niiden rahoitukseen. Yksityisen sektorin sitoutuminen rahoitukseen on varmistettava paitsi siksi, että sen osallistuminen turvattai- siin, myös sen vuoksi että taataan myynninedistämistoimien perimmäisen tavoitteen toteutuminen: eurooppalaisten tuot- teiden, erikoisuuksien ja tyypillisten laatunimikkeiden tuke- minen. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 169/11 LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus jaoston lausuntoon hylättiin käsittelyssä. Kohta 4. 1 Muutetaan kohta kuulumaan seuraavasti: tekemisellä unionin ulkopuolisissa maissa tulee olla vientitukia täydentävä tärkeä tehtävä suunnitteilla olevassa yhteisessä maatalouspolitiikassa, jos unionin halutaan säilyttävän johtoasemansa maailmanmarkkinoilla. ” ”Yhteisön elintarviketeollisuuden tuotteiden tunnetuksi Perustelu Euroopan parlamentti hyväksyi täysistunnossaan seuraavan muutoksen: ”Komissio tutkii mahdollisuutta poistaa vientituet ja antaa näin vapautuneet varat osittain myynninedistämistoimiin. ” Vaikka komissio on jo antanut kieltävän vastauksen tähän muutokseen, on tärkeää, että TSK asettuu asiassa parlamentin linjoille korostaen vientitukien ja myynninedistämistoimien merkitystä aktiivisen eurooppalaisen vientipolitiikan erillisinä, mutta toisiaan täydentävinä välineinä. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 27, ei-ääniä: 31, tyhjiä: 32


title: Regolamento (CE) n. 897/1999 della Commissione, del 29 aprile 1999, che fissa la restituzione massima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2004/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: L 113/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 4. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 897/1999 DELLA COMMISSIONE del 29 aprile 1999 che fissa la restituzione massima all’esportazione di frumento tenero nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2004/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2513/98 (4), e in particolare l’articolo 7, considerando che una gara per la restituzione e/o la tassa all’esportazione di frumento tenero verso alcuni Stati ACP (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 2004/98 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 879/1999 (6); considerando che, a norma dell’articolo 7 del regolamento (CE) n. 1501/95, la Commissione pu(cid:149), secondo la proce- dura di cui all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, decidere di fissare una restituzione massima all’espor- tazione, tenendo conto dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonch(cid:130) il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all’esportazione; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all’esportazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 23 al 29 aprile 1999, nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2004/ 98, la restituzione massima all’esportazione di frumento tenero (cid:138) fissata a 41,74 EUR/t. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 30 aprile 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 aprile 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 258 del 22. 9. 1998, pag. 4. (6) GU L 111 del 29. 4. 1999, pag. 16


title: Rådets förordning (EG) nr 925/1999 av den 29 april 1999 om registrering och användning inom gemenskapen av vissa typer av civila jetmotordrivna underljudsflygplan som har modifierats och omcertifierats som bevis på att de uppfyller normerna i volym I, del ii, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, tredje utgåvan (juli 1993)

eurovoc_concepts:
aircraft
civil aviation
international standard
technical standard
transport regulations
vehicle registration

text: 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 925/1999 av den 29 april 1999 om registrering och anv(cid:132)ndning inom gemenskapen av vissa typer av civila jetmotordrivna underljudsflygplan som har modifierats och omcertifierats som bevis p(cid:134) att de uppfyller normerna i volym I, del ii, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, tredje utg(cid:134)van (juli 1993) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 84. 2 i detta, 1 februari 1993 (4), f(cid:148)rutses ytterligare lagstiftnings(cid:134)t- g(cid:132)rder som syftar till att minska buller fr(cid:134)n flygplan. I detta program anges som m(cid:134)l att ingen m(cid:132)nniska skall uts(cid:132)ttas f(cid:148)r bullerniv(cid:134)er som (cid:132)ventyrar h(cid:132)lsan och livskvaliteten. med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitt(cid:130)ns yttrande (2), i enlighet med det f(cid:148)rfarande som anges i artikel 189c i f(cid:148)rdraget (3), och (4) Tillv(cid:132)xten av lufttransportverksamheter vid flyg- platser inom gemenskapen best(cid:132)ms i (cid:148)kande grad av milj(cid:148)restriktioner. Anv(cid:132)ndning av flygplan med l(cid:132)gre bullerniv(cid:134)er vid dessa flygplatser kan bidra till b(cid:132)ttre utnyttjande av tillg(cid:132)nglig flygplatskapacitet. av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) Ett av de viktigaste m(cid:134)len f(cid:148)r den gemensamma transportpolitiken (cid:132)r att (cid:134)stadkomma en h(cid:134)llbar r(cid:148)rlighet. En s(cid:134)dan politik kan definieras som ett (cid:148)vergripande koncept som syftar till att s(cid:132)kerst(cid:132)lla b(cid:134)de ett effektivt fungerande transportsystem inom gemenskapen och skydd f(cid:148)r milj(cid:148)n. Det finns anled- ning att vidta tekniska (cid:134)tg(cid:132)rder som bidrar till att h(cid:134)llbar r(cid:148)rlighet kan uppn(cid:134)s. (2) I kommissionens meddelande om den framtida utvecklingen av den gemensamma transportpoli- f(cid:148)r att tiken, en omfattande gemenskapsstrategi skapa en ram p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) f(cid:148)r en h(cid:134)llbar r(cid:148)rlighet, n(cid:132)mns uttryckligen (cid:134)tg(cid:132)rden att inf(cid:148)ra ett nyregistreringsf(cid:148)rbud f(cid:148)r de flygplan som ger upphov till mest buller. (3) I det femte handlingsprogrammet f(cid:148)r milj(cid:148)n fr(cid:134)n 1992, vars (cid:148)vergripande strategi fick st(cid:148)d av r(cid:134)det och av f(cid:148)retr(cid:132)darna fr(cid:134)n medlemsstaternas regeringar, som sammantr(cid:132)dde i r(cid:134)det, i deras resolution av den (1) EGT C 118, 17. 4. 1998, s. 20 samt EGT C 329, 27. 10. 1998, s. 10. (2) EGT C 284, 14. 9. 1998, s. 1. (3) Europaparlamentets yttrande av den 16 september 1998 (EGT C 313, 12. 10. 1998, s. 94), r(cid:134)dets gemensamma st(cid:134)ndpunkt av den 16 november 1998 (EGT C 404, 23. 12. 1998, s. 1) och Europaparlamentets beslut av den 10 februari 1999 ((cid:132)nnu ej offentliggjort i EGT). (5) (cid:142)ldre flygplanstyper som modifierats s(cid:134) att deras bullercertifieringsniv(cid:134) f(cid:148)rb(cid:132)ttrats ger upphov till buller som (cid:132)r betydligt v(cid:132)rre (cid:132)n det som kommer fr(cid:134)n moderna flygplanstyper med samma vikt och som fr(cid:134)n b(cid:148)rjan certifierats f(cid:148)r att uppfylla normerna i volym I, del ii, kapitel 3 i bilaga 16 till konven- tionen om internationell civil luftfart, tredje utg(cid:134)van (juli 1993). Dessa modifieringar f(cid:148)rl(cid:132)nger livsl(cid:132)ngden f(cid:148)r flygplan som normalt skulle ha tagits ur trafik. S(cid:134)dana modifieringar tenderar att medf(cid:148)ra s(cid:132)mre prestanda n(cid:132)r det g(cid:132)ller de gasformiga utsl(cid:132)ppen och br(cid:132)nslef(cid:148)rbr(cid:132)nningen f(cid:148)r flygplansmotorer av (cid:132)ldre typ. Flygplan kan utrustas med nya motorer s(cid:134) att deras bullercertifieringsniv(cid:134) blir j(cid:132)mf(cid:148)rbar med niv(cid:134)n f(cid:148)r de flygplan som fr(cid:134)n b(cid:148)rjan har certifierats f(cid:148)r att uppfylla kraven i kapitel 3. (6) En best(cid:132)mmelse som f(cid:148)rbjuder nyregistrering av dessa (cid:132)ldre modifierade flygplanstyper i medlemssta- terna fr(cid:134)n och med den dag d(cid:134) denna f(cid:148)rordning skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas kan betraktas som en skydds(cid:134)t- g(cid:132)rd som syftar f(cid:148)rhindra f(cid:148)rs(cid:132)mring av bullersituationen kring flygplatserna inom gemen- skapen och till att f(cid:148)rb(cid:132)ttra situationen n(cid:132)r det g(cid:132)ller br(cid:132)nslef(cid:148)rbr(cid:132)nningen och de gasformiga utsl(cid:132)ppen. till att (4) EGT C 138, 17. 5. 1993, s. 1. L 115/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 (7) I en gemenskap utan inre gr(cid:132)nser b(cid:148)r flygplan som registrerats i n(cid:134)gon medlemsstat f(cid:148)re den dag d(cid:134) denna f(cid:148)rordning skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas undantas fr(cid:134)n detta nyregistreringsf(cid:148)rbud. (8) Med h(cid:132)nsyn till den g(cid:132)llande gemenskapslagstift- ningen om flygplansbuller beh(cid:148)ver det f(cid:148)religgande initiativet genom bindande gemenskapsregler. gemenskapsniv(cid:134) beslutas p(cid:134) (9) Genom ett nyregistreringsf(cid:148)rbud och ett trafikf(cid:148)rbud med en l(cid:132)mplig (cid:148)verg(cid:134)ngsperiod kombineras det tekniskt genomf(cid:148)rbara med milj(cid:148)f(cid:148)rdelar utan att n(cid:134)gon on(cid:148)dig ekonomisk belastning uppst(cid:134)r. (10) Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att minimera m(cid:148)jlig snedvridning av konkurrensen genom att uppr(cid:132)tta motsvarande krav f(cid:148)r flygplan som (cid:132)r registrerade i tredje land. Gemenskapen har inga befogenheter n(cid:132)r det g(cid:132)ller register i tredje land, och det m(cid:134)let kan d(cid:132)rf(cid:148)r bara uppfyllas genom att man begr(cid:132)nsar anv(cid:132)ndningen av s(cid:134)dana flygplan som registrerats i tredje land efter den dag d(cid:134) denna f(cid:148)rordning skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas som inte uppfyller normerna. Tidpunkten f(cid:148)r inf(cid:148)- rande av s(cid:134)dana restriktioner b(cid:148)r best(cid:132)mmas med h(cid:132)nsyn till tidsgr(cid:132)nsen f(cid:148)r drift av kapitel 2-flygplan, enligt r(cid:134)dets direktiv 92/14/EEG av den 2 mars 1992 om begr(cid:132)nsningar i utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym I, del ii, kapitel 2 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan 1988 (1) och med beaktande av omfatt- ningen av nyregistreringsf(cid:148)rbudet f(cid:148)r kapitel 2-flyg- plan enligt r(cid:134)dets direktiv 89/629/EEG av den 4 december 1989 om begr(cid:132)nsning av buller fr(cid:134)n civila jetmotordrivna underljudsflygplan (2). (11) F(cid:148)r av att s(cid:132)kerst(cid:132)lla likabehandling flygplan oberoende av registreringsland b(cid:148)r trafik med flyg- plan som (cid:132)r registrerade i medlemsstaterna och som inte uppfyller normerna ocks(cid:134) f(cid:148)rbjudas, i enlighet med de villkor som g(cid:132)ller f(cid:148)r flygplan som (cid:132)r regi- strerade i tredje land och som inte uppfyller normerna. artikel 227. 2 i f(cid:148)rdraget, p(cid:134) grund av deras geogra- fiska l(cid:132)ge. (14) Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att samla in upplysningar om de undantag som beviljats av medlemsstaterna. (15) Den 2 december 1987 enades Konungariket Spanien och F(cid:148)renade konungariket i London om en ordning f(cid:148)r utvidgat samarbete i fr(cid:134)ga om utnyttjandet av flygplatsen i Gibraltar form av en gemensam i f(cid:148)rklaring av de b(cid:134)da l(cid:132)ndernas utrikesministrar. Denna ordning har (cid:132)nnu inte tr(cid:132)tt i kraft. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 M(cid:134)l M(cid:134)let med denna f(cid:148)rordning (cid:132)r att fastst(cid:132)lla regler f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra f(cid:148)rs(cid:132)mring ifr(cid:134)ga om det buller inom gemen- skapen som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n omcertifierade civila jetmotor- drivna underljudsflygplan och att samtidigt begr(cid:132)nsa andra milj(cid:148)skador. Artikel 2 Definitioner I denna f(cid:148)rordning anv(cid:132)nds f(cid:148)ljande beteckningar med de betydelser som h(cid:132)r anges: 1) civila jetmotordrivna underljudsflygplan: underljudsflygplan som drivs civila jetmotordrivna av motorer med ett genomstr(cid:148)mningsf(cid:148)rh(cid:134)llande som (cid:132)r mindre (cid:132)n tre och som har en h(cid:148)gsta godk(cid:132)nd start- massa p(cid:134) 34 000 kg eller mer eller med en godk(cid:132)nd passagerarkapacitet p(cid:134) fler (cid:132)n 19 passagerare, exklusive platser som endast (cid:132)r avsedda f(cid:148)r personalen. (12) Eftersom det huvudsakliga syftet med (cid:134)tg(cid:132)rden (cid:132)r att begr(cid:132)nsa buller vid gemenskapens flygplatser, f(cid:134)r flygplan undantas fr(cid:134)n nyregistrerings- och trafikf(cid:148)r- budet n(cid:132)r de inte (cid:132)r i trafik p(cid:134) gemenskapens territo- rium. F(cid:148)r att dessa f(cid:148)rbud skall ges fulla milj(cid:148)m(cid:132)s- siga f(cid:148)rdelar, (cid:132)r tillf(cid:132)lliga undantag m(cid:148)jliga endast n(cid:132)r det g(cid:132)ller verksamhet av exceptionell karakt(cid:132)r. (13) Best(cid:132)mmelserna i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r inte till(cid:132)mp- liga p(cid:134) de utomeuropeiska departement som avses i (1) EGT L 76, 23. 3. 1992, s. 21. Direktivet (cid:132)ndrat genom direktiv 98/20/EG (EGT L 107, 7. 4. 1998, s. 4). (2) EGT L 363, 13. 12. 1989, s. 27. 2) omcertifierade civila jetmotordrivna underljudsflyg- plan: civila jetmotordrivna underljudsflygplan som fr(cid:134)n b(cid:148)rjan varit certifierade enligt kapitel 2 eller j(cid:132)mf(cid:148)r- bara normer, eller som inte tidigare har milj(cid:148)v(cid:132)rdig- hetsbevis avseende buller, som har modifierats f(cid:148)r att uppfylla normerna i kapitel 3, antingen direkt genom tekniska (cid:134)tg(cid:132)rder eller indirekt genom operationella restriktioner. Civila jetmotordrivna underljudsflygplan som fr(cid:134)n b(cid:148)rjan endast kunde dubbelcertifieras enligt normerna i kapitel 3 genom viktrestriktioner m(cid:134)ste betraktas som omcertifierade flygplan. Civila jetmo- tordrivna underljudsflygplan som har modifierats f(cid:148)r att uppfylla normerna i kapitel 3 genom att de har utrustats med helt nya motorer med ett genomstr(cid:148)m- ningsf(cid:148)rh(cid:134)llande p(cid:134) tre eller mer skall inte betraktas som omcertifierade flygplan. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/3 3) kapitel 2 och kapitel 3: de bullernormer som definieras i volym I, del ii, kapitel 2 respektive kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, tredje utg(cid:134)van (juli 1993). 4) operationella restriktioner: viktrestriktioner som inf(cid:148)rs f(cid:148)r ett flygplan och/eller operationella begr(cid:132)nsningar som kan p(cid:134)verkas av piloten eller lufttrafikf(cid:148)retaget, till exempel minskat klaffutslag. 5) registrering av ett flygplan: den formella handling varigenom ett flygplans nationalitet fastst(cid:132)lls genom att det inf(cid:148)rs i ett nationellt register i en medlemsstat eller i ett tredje land. 6) gemenskapens territorium: gemenskapens territorium i enlighet med f(cid:148)rdraget. Artikel 3 Flygplan som inte uppfyller normerna 1. Omcertifierade civila jetmotordrivna underljudsflyg- plan skall inte registreras i en medlemsstats nationella register fr(cid:134)n och med den dag d(cid:134) denna f(cid:148)rordning skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas. Punkt 1 skall 2. inte p(cid:134)verka civila jetmotordrivna underljudsflygplan som redan var registrerade i n(cid:134)gon medlemsstat den dag d(cid:134) denna f(cid:148)rordning skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas och som sedan dess oavbrutet har varit registre- rade i gemenskapen. 3. Utan hinder av best(cid:132)mmelserna i direktiv 92/ 14/EEG, s(cid:132)rskilt artikel 2. 2 i detta, skall omcertifierade civila underljudsflygplan som (cid:132)r registrerade i tredje land inte till(cid:134)tas trafikera flygplatser p(cid:134) gemenskapens territo- rium fr(cid:134)n och med den 1 april 2002, om inte det ber(cid:148)rda lufttrafikf(cid:148)retaget kan bevisa att flygplanen var registre- rade i detta tredje land den dag d(cid:134) denna f(cid:148)rordning skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas och trafikerade gemenskapens territorium f(cid:148)re detta datum mellan den 1 april 1995 och den dag d(cid:134) denna f(cid:148)rordning skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas. 4. Omcertifierade civila jetmotordrivna underljudsflyg- inte plan i medlemsstaternas nationella register trafikera flygplatser p(cid:134) gemenskapens territorium fr(cid:134)n och med den 1 april 2002, s(cid:134)vida de inte trafikerade detta territorium f(cid:148)re den dag d(cid:134) denna f(cid:148)rordning skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas. f(cid:134)r begr(cid:132)nsa s(cid:134)dana undantag till vissa flygplatser och/eller vissa tydligt angivna delar av dagen. 2. Medlemsstaterna f(cid:134)r medge undantag fr(cid:134)n artikel 3 f(cid:148)r civila jetmotordrivna underljudsflygplan som uteslu- tande anv(cid:132)nds f(cid:148)r trafik utanf(cid:148)r gemenskapens territo- rium. 3. Medlemsstaterna f(cid:134)r bevilja undantag fr(cid:134)n artikel 3 f(cid:148)r civila jetmotordrivna underljudsflygplan som leasats till ett lufttrafikf(cid:148)retag och som av detta sk(cid:132)l tillf(cid:132)lligt har avf(cid:148)rts fr(cid:134)n registret i den medlemsstat d(cid:132)r de var registre- rade under den sexm(cid:134)nadersperiod som f(cid:148)reg(cid:134)r den dag d(cid:134) denna f(cid:148)rordning skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas, f(cid:148)rutsatt att den juridiska och ekonomiska (cid:132)gander(cid:132)tten till flygplanet ligger kvar i medlemsstaten. 4. En g(cid:134)ng om (cid:134)ret skall medlemsstaterna underr(cid:132)tta kommissionen om undantag som beviljats enligt denna artikel. Artikel 5 Utomeuropeiska departement Denna f(cid:148)rordning skall inte till(cid:132)mpas p(cid:134) de utom- europeiska departementen som avses i artikel 227. 2 i f(cid:148)rdraget, vare sig n(cid:132)r det g(cid:132)ller best(cid:132)mmelserna om regi- strering av omcertifierade civila jetmotordrivna under- ljudsflygplan i medlemsstaternas nationella register eller s(cid:134)dana flygplans trafikering av flygplatser bel(cid:132)gna i n(cid:132)mnda departement. Artikel 6 Flygplatsen i Gibraltar 1. Till(cid:132)mpningen av denna f(cid:148)rordning p(cid:134) flygplatsen i Gibraltar skall inte p(cid:134)verka Konungariket Spaniens eller F(cid:148)renade konungarikets r(cid:132)ttsliga st(cid:132)llning med avseende p(cid:134) tvisten om (cid:148)verh(cid:148)ghet (cid:148)ver det territorium d(cid:132)r flyg- platsen (cid:132)r bel(cid:132)gen. 2. Till(cid:132)mpningen av best(cid:132)mmelserna i denna f(cid:148)rord- ning p(cid:134) flygplatsen i Gibraltar skall uppskjutas tills ordningen i den gemensamma f(cid:148)rklaring som avgavs av Konungariket Spaniens och F(cid:148)renade konungarikets utrikesministrar den 2 december 1987 har genomf(cid:148)rts. N(cid:132)r s(cid:134) sker, skall Konungariket Spaniens och F(cid:148)renade konungarikets regeringar underr(cid:132)tta r(cid:134)det om detta. Artikel 4 Undantag Artikel 7 Ikrafttr(cid:132)dande 1. Medlemsstaterna f(cid:134)r medge tillf(cid:132)lliga undantag fr(cid:134)n artikel 3 f(cid:148)r civila jetmotordrivna underljudsflygplan som anv(cid:132)nds i en verksamhet som (cid:132)r av s(cid:134)dan exceptionell karakt(cid:132)r att det skulle vara orimligt att inte medge ett tillf(cid:132)lligt undantag, till exempel f(cid:148)r n(cid:148)dl(cid:132)gen. Medlems- staterna f(cid:134)r p(cid:134) ett (cid:148)ppet och icke-diskriminerande s(cid:132)tt Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den offentligg(cid:148)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall b(cid:148)rja till(cid:132)mpas tolv m(cid:134)nader efter den dag d(cid:134) den tr(cid:132)dde ikraft. L 115/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Luxemburg den 29 april 1999. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar W. M(cid:154)LLER Ordf(cid:148)rande


title: Решение на Съвета от 29 април 1999 година относно сключването на Споразумение за изменение на Споразумението за научно и техническо сътрудничество между Европейската общност и Канада

formats: html pdf print xhtml

text: 11/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 143 31999D0408 L 156/23 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 23. 6. 1999 РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА от 29 април 1999 година относно сключването на Споразумение за изменение на Споразумението за научно и техническо сътрудничество между Европейската общност и Канада СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, РЕШИ: (1999/408/ЕО) Член 1 Одобрява Споразумението за изменение на Споразумението за научно и техническо сътрудничество между Европейската общност и Канада. Текстът на Споразумението за изменение е приложен към настоящото решение. Член 2 По силата на член 12 от Споразумението за научно и техническо и Канада, Европейската сътрудничество между председателят за извършва приключването от страна на Общността на необходимите процедури за влизане в сила на приложеното споразумение за изменение. общност нотифицирането Съвета на Съставено в Люксембург на 29 април 1999 година. За Съвета Председател W. MÜLLER като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално, член 130м, във връзка с член 228, параграф 2, първо изречение и член 228, параграф 3, първа алинея от него, като взе предвид предложението на Комисията (1), като взе предвид становището на Европейския парламент (2), (1) (2) (3) (4) (5) като има предвид, че със своето решение от 26 февруари 1996 г. (3) Съветът одобрява подписването на Споразуме- ние за научно и техническо сътрудничество между Евро- пейската общност и Канада; като има предвид, че със своето решение от 22 юни 1998 г. Съветът упълномощава Комисията да води преговори за изменение в горепосоченото споразумение, само доколкото се отнася до областите на сътрудничество, упоменати в член 4 от споразумението, в съответствие с процедурата, определена в член 12, буква б) от това споразумение; като има предвид, че със своето решение от 13 декември 1998 г. Съветът даде пълномощие за подписването на Спо- разумението за изменение; като има предвид, че Споразумението за изменение е под- писано на 17 декември 1998 година; като има предвид, че Споразумението за изменение следва да бъде одобрено, (1) ОВ С 400, 22. 12. 1998 г. , стр. 27. (2) Становище, предоставено на 13 април 1999 г. (все още непублику- вано в Официален вестник). (3) ОВ L 74, 22. 3. 1996 г. , стр. 25