title: A Tanács határozata (1999. április 26.) a Leonardo da Vinci közösségi szakképzési cselekvési program második szakaszának létrehozásáról

eurovoc_concepts:
EU aid
Sardinia
action programme
animal plague
health control
swine

text: 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 61 31999D0382 L 146/33 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 6. 11. A TANÁCS HATÁROZATA (1999. április 26. ) a „Leonardo da Vinci” közösségi szakképzési cselekvési program második szakaszának létrehozásáról (1999/382/EK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 127. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189c. cikkében megállapított eljárásnak megfelelő- en (3), (1) (2) mivel az Európai Közösséget létrehozó szerződés előírja, hogy a Közösség programjainak többek között a minőségi oktatás és szakképzés fejlődéséhez is hozzá kell járulniuk; mivel a Tanács a 94/819/EK határozatával (4) cselekvési programot hozott létre az Európai Közösség szakképzési politikájának végrehajtására; mivel a programot az ebből nyert tapasztalatok alapján, és az eddigi eredményeket figyelembe véve kell meghosszabbítani; (4) (5) 1997. november 20–21-én Luxembourgban tartott rend- kívüli ülése elismerte, hogy az egész életen át tartó oktatás és szakképzés komoly hozzájárulást jelenthet a tagállamok foglalkoztatáspolitikájához, és ezzel javítja a foglalkoztat- hatóságot, az alkalmazkodóképességet és a vállalkozó szel- lemet, valamint elősegíti az esélyegyenlőséget; mivel az egész életen át tartó tanulást nemcsak a techno- lógiai átalakulás, hanem a korfán az aktív foglalkoztatottak számának csökkenése miatt is kortól és foglalkozási cso- porttól függetlenül mindenki számára biztosítani kell; mivel „A tudás Európája felé” című közleményében a Bizottság javaslatokat tett egy olyan európai oktatási tér- ség létrehozására, amelynek keretében az egész életen át tartó oktatás és szakképzés célkitűzése megvalósítható; egyben meghatározta azokat a kidolgozásra váró közös- ségi szintű intézkedéstípusokat, amelyek a nemzetek közötti együttműködésre összpontosítanak, és amelyek az eljárások egyszerűsítését tűzve ki célul a tagállami intézke- désekhez többletértékkel járulnak hozzá, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét; (3) mivel az Európai Tanács foglalkoztatásról szóló, (6) (1) HL C 309. , 1998. 10. 9. , 9. o. (2) HL C 410. , 1998. 12. 30. , 6. o. (3) Az Európai Parlament 1998. november 5-i véleménye (HL 359. , 1998. 11. 23. , 59. o. ), a Tanács 1998. december 21-i közös álláspontja (HL C 49. , 1999. 2. 22, 65. o. ) és az Európai Parlament 1999. március 23-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). (4) HL L 340. , 1994. 12. 29. , 8. o. mivel a Bizottság „Tanítás és tanulás – A tanuló társadalom felé” című fehér könyvében megállapítja, hogy a tanuló tár- ismeretek megszerzését sadalom kialakulásához az új támogatni és e célból a tanulás ösztönzésének minden for- máját fejleszteni kell; mivel az „Oktatás, szakképzés, kuta- tás: a nemzetek közötti mobilitás akadályai” című zöld könyvében a Bizottság kiemeli a mobilitás előnyeit az egyén és az Európai Unió versenyképessége szempontjá- ból; HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet 62 (7) (8) (9) mivel az e program keretében tett intézkedéseknek a minő- ség javítását, az innováció előmozdítását és az európai dimenzió erősítését kell szolgálniuk a szakképzési rendsze- rekben és eljárásokban, hogy ezzel is elősegítsék az egész életen át tartó tanulást; mivel a program végrehajtása során figyelemmel kell lenni a kirekesztés minden formája elleni küzdelemre, beleértve a faj- és idegengyűlöletet is; mivel különös figyelmet kell fordítani a hátrányos megkülönböz- tetés és az egyenlőtlenségek minden formájának megszün- tetésére, többek között a fogyatékos személyeket illetően, valamint a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség előmoz- dítására; mivel a közösségi cselekvések többletértékének növelése céljából szükséges, hogy az e határozat keretén belül vég- rehajtott intézkedések és az egyéb közösségi beavatkozá- sok minden szinten koherensek legyenek, és egymást kie- gészítsék; mivel a kis- és középvállalkozásokat (KKV), illetve a kéz- műipart szorosabban be kell vonni e program végrehajtá- sába, és -megtartásban, valamint a képzés fejlesztésében játszott szerepükre; a munkahelyteremtésben tekintettel (10) mivel a Bizottság a tagállamokkal együttműködve, az áta- dás és a terjesztés megkönnyítése, bővebb értelemben az innovatív megközelítési módok és módszerek e program keretében történő kialakítása által arra törekszik, hogy e program cselekvései és az egyéb vonatkozó közösségi poli- tikák, eszközök és cselekvések – különösen az Európai Szociális Alap – koherensek legyenek és egymást kiegészít- sék; mivel a Bizottság a szociális partnerekkel közösen arra törekszik, hogy együttműködést alakítson ki e program és a közösségi szociális párbeszéd keretein belül működő tevékenységek között; (11) mivel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás („EGT-megállapodás”) szorosabb együttműködésről rendel- kezik az oktatás, a szakképzés és az ifjúságpolitika terén egyfelől az Európai Közösség és tagállamai, másfelől az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (EFTA) az Euró- pai Gazdasági Térségben részt vevő országai között (EFTA- /EGT-országok); (12) mivel biztosítani kell, hogy a programban történő részvé- tel lehetősége megnyíljon a társult közép- és kelet-európai országok előtt az európai megállapodásokban, azok kiegé- szítő jegyzőkönyveiben, illetve a megfelelő társulási taná- csok határozataiban meghatározott feltételeknek megfele- lően; egyben a részvétel lehetőségét biztosítani kell Ciprus számára azonos feltételekkel, mint amilyeneket az EFTA- /EGT-országokkal szemben is alkalmaznak, az országgal kiegészítő egyeztetendő megállapított eljárással hozzájárulások finanszírozásával; valamint Málta és Török- ország számára a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő kiegészítő hozzájárulások finanszírozásával; (13) mivel e programot a Bizottság és a tagállamok együttmű- ködésével rendszeresen nyomon kell követni és értékelni, hogy ezáltal újra lehetőség legyen kiigazításokra, különö- sen az intézkedések végrehajtásának prioritásait illetően; (14) mivel e határozat a költségvetési hatóság Szerződésben meghatározott jogköreinek érintése nélkül a program teljes időtartamára vonatkozóan magában foglalja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1995. március 6-i nyilat- kozatának 2. pontja (1) értelmében vett referenciaösszeget; (15) mivel – a Szerződés 3b. cikkében meghatározott szubszi- diaritás és arányosság elvével összhangban – a szakképzési politika közösségi szintű végrehajtását szolgáló cselekvé- sek célkitűzéseit a szakképzési partnerhálózat összetettsé- géből adódóan a tagállamok nem tudják megfelelően meg- valósítani; a közösségi cselekvések és intézkedések transznacionális kiterjedésének köszönhetően ezeket inkább a Közösség tudja megvalósítani; mivel e határozat a célkitűzések eléréséhez szükséges minimumra korlátozó- dik, és csak azokra terjed ki, amelyek a célkitűzések eléré- séhez feltétlenül szükségesek; A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A program létrehozása (1) A határozat a közösségi szakképzési politika végrehajtására létrehozza a „Leonardo da Vinci” cselekvési program (a további- akban: „program”) második szakaszát. (2) A programot a 2000. január 1-jétől 2006. december 31-ig terjedő időszakban kell végrehajtani. (3) A program az európai együttműködési térség kialakításával járul hozzá a „tudás Európájának” fejlesztéséhez az oktatás és a szakképzés terén. Támogatja a tagállamok egész életen át tartó tanulásra vonatkozó politikáit, illetve az állampolgárok aktív rész- vételét, valamint a foglalkoztathatóságot előreláthatóan előmoz- dító ismeretek, képességek és készségek elsajátítását. (4) A program támogatja és kiegészíti a tagállamok által a terü- letükön végrehajtott cselekvéseket, egyben teljes mértékben tisz- teletben tartja kulturális és nyelvi különbözőségüket, valamint hatáskörüket a szakképzés tartalmát és szervezeti felépítését ille- tően. (1) HL C 102. , 1996. 4. 4. , 4. o. 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 63 2. cikk A program célkitűzései d) a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréjét elősegítő transznacionális együttműködési hálózatok fejlesztésének támogatása („transznacionális hálózatok”); (1) A Szerződés 127. cikkében meghatározott célkitűzések kere- tei között a program a minőség, az innováció és az európai dimenzió transznacionális együttműködés által történő továbbfej- lesztését célozza a szakképzési rendszerekben és gyakorlatban. A program célkitűzései: e) referenciaanyagok kidolgozása és korszerűsítése a felmérések és elemzések támogatása, összehasonlítható adatok létreho- zása és korszerűsítése, a helyes gyakorlatok megfigyelése és terjesztése, valamint az átfogó információcsere révén („refe- renciaanyagok”). a) a foglalkoztathatóság elősegítése, valamint a szakmai beillesz- kedés és újrabeilleszkedés megkönnyítése érdekében az egyé- nek, elsősorban a fiatalok készségeinek és képességeinek fej- lesztése többek között a viszonossági alapú szakmai képzés és a szakmai képzés által a szakmai alapképzés minden szintjén; b) a szakmai továbbképzés minőségének és a hozzáférés lehető- ségének, valamint a készségek és képességek egész életen át tartó megszerzésének javítása, amelynek a célja az alkalmaz- kodóképesség növelése és fejlesztése, különösen a technoló- giai és munkaszervezeti változások megszilárdításának céljá- ból; az innovatív tanácsadás és útmutatás különösen fontos az a) és b) pontban meghatározott célkitűzések teljesítéséhez, ezért ezeket támogatni kell; c) a szakképzés innovációs folyamathoz történő hozzájárulá- sának a támogatása és megerősítése, tekintettel a versenyké- pesség és vállalkozó szellem fejlesztésére, továbbá az új fog- lalkoztatási lehetőségekre; ebben a vonatkozásban külön figyelmet kell fordítani a szakképzési intézmények – beleértve a felsőoktatási intézményeket is – és a vállalkozások, különö- sen a kis- és középvállalkozások együttműködésének előmoz- dítására. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott célkitűzések megvalósí- tása során külön figyelmet kell fordítani a munkaerőpiacon hát- rányos helyzetben levő emberekre, beleértve a fogyatékos szemé- lyeket is, a képzéshez való hozzáférésüket megkönnyítő eljárásokra, az egyenlőség elősegítésére, a nők és férfiak esélye- gyenlőségére, és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemre. 3. cikk Közösségi intézkedések (2) Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) szak- képzésben való terjesztésére és használatára irányuló transznaci- onális cselekvések az (1) bekezdésben említett intézkedések vég- rehajtása során külön támogatásban részesülnek. 4. cikk Részvétel a programban A mellékletekben meghatározott feltételek és végrehajtási rendel- kezések alapján a programban részt vehet bármely, szakképzéssel foglalkozó köz- vagy magánintézmény, különösen a következők: a) szakképzési intézmények, központok és testületek minden szinten, a felsőoktatási intézményeket is beleértve; b) kutatóközpontok és -intézmények; c) vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások, vala- mint a kézműipar, vagy köz-, illetve magánintézmények, bele- értve a szakképzéssel foglalkozókat; d) kereskedelmi szervezetek, beleértve a kereskedelmi kamarákat stb. ; e) szociális partnerek; f) helyi és regionális hatóságok és szervezetek; g) közhasznú szervezetek, önkéntes alapon szerveződő testüle- tek és nem kormányzati szervezetek. (1) A program célkitűzéseit a következő intézkedésekkel kell megvalósítani, amelyek tartalmát és végrehajtási eljárását a mel- lékletek tartalmazzák, és az intézkedések egymással kombinálha- tók: 5. cikk A program végrehajtása és együttműködés a tagállamokkal a) a szakképzésben részt vevő személyek, különösen a fiatalok és a képzésért felelős személyek transznacionális mobilitásának támogatása („mobilitási projektek”); (1) A Bizottság biztosítja a program közösségi cselekvéseinek végrehajtását. b) a szakképzéssel kapcsolatos innováció és a minőség fejleszté- sére tervezett, a transznacionális partnerhálózaton alapuló kísérleti projektek támogatása („kísérleti projektek”); c) a szakképzéssel kapcsolatos nyelvi készségek támogatása, beleértve a kevésbé elterjedt és tanított nyelveket, valamint más kultúrák iránti megértést („nyelvi készségek);” (2) A tagállamok: – a koordináció, az egységes igazgatás és a nyomon követés által a megfelelő hatóságok útján megteszik a szükséges lépéseket a program célkitűzései elérésének biztosítására, bevonva a nemzeti gyakorlatnak megfelelően a szakképzésben érdekelt feleket, 64 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet – biztosítják, hogy a program intézkedéseivel kapcsolatos szük- séges információ és nyilvánosság rendelkezésre álljon, – megteszik a program hatékony működéséhez szükséges intéz- kedéseket, – amennyire lehetséges, olyan intézkedések meghozatalára törekszenek, amelyeket a programban való részvétel akadálya- inak eltávolításához szükségesnek és kívánatosnak tartanak. (3) A (2) bekezdésben említett kérdésekre vonatkozóan a Bizott- ság képviselője benyújtja a meghozandó intézkedések tervezetét a bizottsághoz. A bizottság az elnök által az ügy sürgősségének megfelelően meghatározott határidőn belül véleményezi a terve- zetet. Azon döntések esetében, amelyeket a Bizottság javaslata alapján a Tanácsnak kell elfogadnia, a véleményt a Szerződés 148. cikke (2) bekezdésében megállapított többséggel kell meg- hozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek a szavazatát az abban a cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz. (3) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve: – megteszi a mellékletekben leírt intézkedéseket a program első szakasza és a közösségi kezdeményezések eredményeire ala- pozva a szakképzés területén, – biztosítja a program első szakaszának keretei között létreho- zott és a második szakaszban végrehajtandó cselekvések közötti zavartalan átmenetet. 6. cikk Együttes fellépések A „tudás Európája” kiépítése folyamatának részeként az e programban foglalt intézkedések a 7. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően együttes fellépésekként is végrehajthatók, különösen az oktatás és ifjúságpolitika terén kapcsolódó közösségi programokkal és cselekvésekkel. 7. cikk Bizottság (1) A Bizottságot a tagállamok két-két képviselőjéből álló bizott- ság segíti, amelynek elnöke a Bizottság képviselője. (2) A bizottság véleményezi a következő kérdéseket: (4) a) A Bizottság által elfogadott intézkedések azonnal hatályba lépnek. b) Ha azonban ezek az intézkedések nem állnak összhang- ban a bizottság véleményével, azokat a Bizottságnak közölnie kell a Tanáccsal. Ebben az esetben: – a Bizottság az elfogadott intézkedések alkalmazását a közlés időpontjától számított legfeljebb két hónapra felfüggeszti, – a Tanács az előző francia bekezdésben említett határi- dőn belül minősített többséggel eljárva eltérő határo- zatot hozhat. (5) A Bizottság képviselője konzultál a bizottsággal a program végrehajtásának egyéb vonatkozó kérdéseiről. Ebben az esetben a Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intéz- kedések tervezetét. A bizottság az elnök által az ügy sürgősségé- nek megfelelően meghatározott határidőn belül véleményezi a tervezetet, ha szükséges, szavazással. A véleményt a jegyzőkönyvben rögzíteni kell. Ezenkívül minden tagállamnak joga van álláspontja jegyzőkönyvezését kérni. a) a program végrehajtásának általános iránymutatásai és a Közösség által nyújtandó pénzügyi támogatás; A Bizottság a legmesszebbmenőkig figyelembe veszi a bizottság véleményét. Tájékoztatja a bizottságot arról, hogy milyen módon vette figyelembe véleményét. b) a program cselekvései végrehajtásának éves munkaprogramja, a prioritásokat beleértve, valamint a tematikus és az együttes fellépések tárgyai, illetve a Bizottság javaslatai a tervezetek kiválasztására vonatkozóan, beleértve az együttes fellépésekre vonatkozó javaslatokat is; (6) Eljárási szabályzatát a bizottság állapítja meg. c) az éves költségvetés és a pénzalapok elosztása a pályázattípu- sok és az együttes fellépések, a kísérő intézkedések és az euró- pai szervezetek projektjei között; (7) A Bizottság a bizottsággal együttműködve kialakítja az Euró- pai Közösség oktatási és ifjúsági programjai végrehajtására létre- hozott bizottságokkal történő rendszeres és kiépített együttmű- ködést. d) a pénzalapok tagállamok közötti előzetes elosztása meghatá- rozásánál alkalmazandó szempontok az A. kiválasztási eljárás- nak megfelelő cselekvésekhez (I. melléklet, III. szakasz); e) a program nyomon követésére és értékelésére, valamint az eredmények közzétételére és terjesztésére szolgáló rendelke- zések. (8) A program és a 9. cikkben említett többi intézkedés közötti koherencia biztosítása érdekében a Bizottság rendszeresen tájé- koztatja a bizottságot az oktatás, szakképzés és ifjúságpolitika terén meghirdetett közösségi kezdeményezésekről, beleértve a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel történő együttműködést. 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 65 8. cikk Szociális partnerek A 7. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében leírt eljárás sérelme nélkül a Bizottság konzultálhat a bizottsággal bármely, az e határozat végrehajtására vonatkozó ügyről. Ilyen konzultáció esetén a szociális partnereknek a tagállamok képviselőivel megegyező részt számú megfigyelőként a bizottság munkájában, akiket a közösségi szintű szociális partnerek javaslatai alapján a Bizottság jelöl ki. képviselője vesz A szociális partnerek képviselői kérhetik álláspontjuk rögzítését a bizottsági ülések jegyzőkönyvében. 10. cikk Az EFTA-/EGT-országok, a társult közép- és kelet-európai országok, Ciprus, Málta és Törökország részvétele E programban részt vehetnek: – az EFTA-/EGT-országok az EGT-megállapodásban meghatáro- zott feltételeknek megfelelően, – a társult közép- és kelet-európai országok az európai megál- lapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a megfe- lelő társulási tanácsok határozataiban meghatározott feltéte- leknek megfelelően, – Ciprus ugyanazon feltételek mellett, mint amelyek az EFTA- /EGT-országokra vonatkoznak, az országgal egyeztetendő eljárással megállapított kiegészítő hozzájárulások finanszíro- zásával, – Málta és Törökország a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő kiegészítő hozzájárulások finanszírozásával. 9. cikk 11. cikk Koherencia és komplementaritás Nemzetközi együttműködés (1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja az álta- lános koherenciát és kiegészítő jelleget a többi vonatkozó közös- ségi politikával, intézkedéssel és cselekvéssel, különösen az Euró- pai Szociális Alappal, és különösen azokkal, amelyek a „tudás Európájához” járulnak hozzá, mindenekelőtt az oktatás, szakkép- zés, ifjúságpolitika, kutatás és technológiai fejlesztés és innováció terén. (2) A program intézkedéseinek végrehajtása során a Bizottság és a tagállamok az összehangolt foglalkoztatási stratégia részeiként figyelembe veszik a Tanács által elfogadott foglalkoztatási irány- elvekben meghatározott prioritásokat. (3) A Bizottság a közösségi szociális partnerekkel együtt törek- szik a program és a közösségi szintű szociális párbeszéd össze- hangolására, beleértve az ágazati szinteket is. (4) A Bizottság az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létre- hozásáról szóló 337/75/EGK rendeletben (1) meghatározott ren- delkezéseknek megfelelően az Európai Szakképzés-fejlesztési Köz- pont (CEDEFOP) által biztosítja a program végrehajtását. Az együttműködést a megfelelő területeken, azonos feltételek mellett, a Bizottság és az Európai Képzési Alapítvány felügyelete alatt kell megvalósítani az 1360/90/EGK rendeletben (2) foglaltak szerint. (5) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Szakképzési Tanács- adó Bizottságot e program fejlődéséről. (1) HL L 39. , 1975. 2. 13. , 1. o. A legutóbb a 354/95/EK rendelettel (HL L 41. , 1995. 2. 23. , 1. o. ) módosított rendelet. (2) HL L 131. , 1990. 4. 23. , 1. o. A legutóbb az 1572/98/EK rendelettel (HL L 206. , 1998. 7. 23. , 1. o. ) módosított rendelet. A program alapján és a 7. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében erősíti megállapított együttműködését harmadik országokkal a megfelelő nemzetközi szervezetekkel. eljárásnak megfelelően a Bizottság és 12. cikk Finanszírozás (1) A program 2000–2006 közötti időszakban történő végrehaj- tásához a pénzügyi referenciaösszeg 1 150 millió euró. (2) Az éves hozzájárulásokat a költségvetési hatóság hagyja jóvá a pénzügyi terv keretei között. 13. cikk Nyomon követés és értékelés (1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen nyomon követi a programot. A nyomon követés a (4) bekezdésben említett beszámolókat és a különleges tevékenységeket foglalja magában. (2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen értékeli a program végrehajtását a 7. cikk (2), (3) és (4) bekezdé- sében megállapított eljárásnak megfelelően, a tagállamokkal közösen kidolgozott követelmények alapján. A fő célkitűzés a végrehajtott cselekvések hatékonyságának és hatásának értékelése a 2. cikkben meghatározott célkitűzések fényében. Az értékelés- nél figyelembe kell venni a program alapján végrehajtott cselek- vések eredményeinek terjesztését, a helyes gyakorlatokat és a pro- gram egészének hatását annak célkitűzései szempontjából. 66 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet Az értékelésnél vizsgálni kell a program cselekvései és a más, vonatkozó közösségi politikák, eszközök és fellépések keretében végrehajtott cselekvések egymással való kiegészíthetőségét is. A 7. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében megállapított eljárás alapján kialakított szempontoknak megfelelően a közösségi intézkedések eredményeit rendszeres, független, külső értékelésnek kell alá- vetni. (3) A nyomon követés és az értékelés eredményeit figyelembe kell venni e program végrehajtása során. (4) A tagállamoknak 2003. december 31-ig és 2007. június 30-ig beszámolókat kell benyújtaniuk a Bizottsághoz e program végre- hajtásáról és hatékonyságáról, valamint a szakképzési rendszerre és a tagállamokban érvényes rendelkezésekre gyakorolt hatásáról. A beszámolóknak az egyenlőség, illetve a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség előmozdítását is figyelembe kell venniük. (5) A Bizottság az Európai Parlament, a Tanács, valamint a Gaz- dasági és Szociális Bizottság elé terjeszti: – az első időszaki beszámolót e program kezdeti végrehajtásáról 2002. június 30-ig, – a második időszaki beszámolót e program végrehajtásáról 2004. június 30-ig, – egy, e program folytatásáról szóló közleményt 2004. decem- ber 31-ig; ha szükséges, a közleménynek megfelelő javaslato- kat is kell tartalmaznia, – végső beszámolót e program végrehajtásáról 2007. december 31-ig. 14. cikk Hatálybalépés Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba. Kelt Luxembourgban, 1999. április 26-án. a Tanács részéről az elnök J. FISCHER 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 67 I. MELLÉKLET KÖZÖSSÉGI CSELEKVÉSEK ÉS INTÉZKEDÉSEK I. SZAKASZ: ÁLTALÁNOS ELVEK 1. A határozat 2. cikkében meghatározott célkitűzéseket olyan transznacionális társaságok segítségével kell végrehajtani, amelyek cselekvésekre irányuló pályázatokat adnak be a 3. cikkben leírt közösségi intézkedések alapján. 2. A transznacionális társaságok által benyújtott valamennyi pályázat a program egy vagy több célkitűzését követi, és megjelöli a célok elérése érdekében végrehajtandó intézkedéseket. A pályázatokat a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően, különböző pályázattípusokat magában foglaló tevékenységekre vonatkozóan lehet benyújtani, a határozat 7. cikkében említett bizottság által meghatározandó módon. A II. szakaszban leírt 1. pályázattípust (Mobilitás) és 3. pályázattípust (Nyelvi készség) kivéve a pályázatokban a partnereknek legalább három részt vevő országból kell származniuk, amelyek közül legalább egynek az Európai Unió tagállamának kell lennie. Az 1. és 3. pályázattípus keretében benyújtott pályázatok esetében minden pályázatban a partnereknek legalább két részt vevő országból kell származniuk, amelyek közül legalább egynek az Európai Unió tagállamának kell lennie. 3. A közösségi pályázati felhívások meghatározzák a célkitűzések prioritásait, az időrendet, a beadás feltételeit, a közös elbírálási szempontokat, különösen a transznacionalitásra, a projektértékelésre és a kiválasztási eljárásokra vonatkozóan. Az előzetes időrend a pályázatok éves közösségi beadási, kiválasztási és jóváhagyási határidőit tartalmazza. Az első pályázati felhívás időbeli hatálya három év. Az e határozat 13. cikke (5) bekezdésében említett időszaki beszámolók alapján kidolgozandó második (2002-ben) és harmadik (2004-ben) pályázati felhívás időbeli hatálya két-két év. A közösségi pályázati felhívásokat a Bizottság teszi közzé, miután kikérte a határozat 7. cikkében említett bizottság véleményét. 4. A pályázatokban világosan meg kell határozni a kitűzött célokat, a végrehajtás módszereit, a várható eredményeket, a tényleges eredmények értékelési mechanizmusait, a terjesztési terveket, a kedvezményezetteket és a részt vevő partnereket, valamint e partnerek részvételének jellegét és terjedelmét, beleértve pénzügyi hozzájárulásukat és a munkarendjüket is. 5. A pályázatokat a pályázati felhívásban évente előírt időtartam alatt lehet benyújtani. A pályázatok kiválasztására a III. szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően évente legalább egy alkalommal kerül sor. 6. A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket az e programban és az egyéb oktatási, valamint ifjúsági programokban részt vevő szereplők közötti együttműködés elősegítésére. 7. A projektpartnerek saját forrásai nem származhatnak más közösségi pénzalapból. II. SZAKASZ: PÁLYÁZATTÍPUSOK 1. Mobilitás A szakképzésben részt vevő személyek, különösen a fiatalok, valamint oktatóik számára szervezett transznacionális mobilitási projektek támogatása. A közösségi támogatást az alábbi cselekvések számára biztosítják: a) nemzetközi kihelyezési projektek előkészítése és végrehajtása a következő személyek számára: – a szakmai alapképzésben részt vevő személyek (általában három héttől kilenc hónapig terjedő kihelyezés szakképzési intézményeknél és vállalkozásoknál; a kihelyezéseknek az érintett személyek szakképzési programja szerves részét kell képezniük), 68 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet – hallgató (háromtól tizenkét hónapig terjedő kihelyezések vállalkozásoknál), – fiatal munkavállalók vagy felsőfokú képesítéssel rendelkező pályakezdők (kettőtől tizenkét hónapig terjedő kihelyezések szakképzési intézményeknél és vállalkozásoknál). Amennyiben lehetséges, a kihelyezés alatt megszerzett készségeket és képességeket a származási ország gyakorlatának megfelelően igazolni kell. A kihelyezések olyan projekteket is tartalmazhatnak, amelyek részét képezik „A viszonossági alapú szakmai képzés és a szakmai képzés európai formái” elnevezésű programnak az 1999/51/EK határozat (1) értelmében. Az olyan transznacionális kihelyezési projektek, amelyekben a szakképzésben részt vevő személyeket fogadó intézményekként kis- és középvállalkozások, valamint kézműipari vállalkozások szerepelnek, külön pénzügyi támogatásban részesülnek az alább leírt feltételek szerint. b) Nemzetközi csereprojektek szervezése – – egyfelől vállalkozások, másfelől szakképzési szervezetek vagy felsőoktatási intézmények között, amelyek az üzleti szféra humán erőforrásért felelős vezetőit és a szakképzési programok tervezéséért és szervezéséért felelős személyeket, különösen az oktatókat és a pályaválasztási szakértőket célozzák, a nyelvi készségekkel foglalkozó oktatók és mentorok számára (egyfelől az üzleti szféra, másfelől a szaknyelvi képzéssel foglalkozó intézmények, beleértve a felsőoktatási intézményeket, és a szakképzéssel foglalkozó szervek). A célcsoportok csereprogramjai egytől hat hétig tarthatnak. c) A CEDEFOP által lebonyolított tanulmányutak a Bizottság által javasolt témákban a szakképzésért felelős személyek részére. A transznacionális kihelyezési és csereprojektek legfeljebb két évig tarthatnak. A kihelyezési és csereprojektek végrehajtásához a határozat 7. cikkében említett bizottságnak a fogyatékos résztvevők segítésére különleges intézkedéseket kell kidolgoznia. Pénzügyi hozzájárulás Az e pályázattípus keretén belül meghatározott transznacionális kihelyezési és csereprojektekhez adható közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg az 5 000 eurót kedvezményezettenként és kihelyezésenként vagy csereprogramonként – a hozzájárulás maximális összege az a) és b) pontban foglalt maximális időtartamnak felel meg. A maximális összeget túl lehet lépni fogyatékos résztvevők esetén. Ehhez a pályázattípushoz a Bizottság minden tagállam részére éves általános támogatási keretösszeget bocsát rendelkezésre, amelynek összegét a II. mellékletben leírt eljárásnak megfelelően határozzák meg. Az összeg legfeljebb 10 %-át az érintett nemzeti irodával közösen kialakított eljárásnak megfelelően azért tartalékolják, hogy: – – a kis- és középvállalkozások pályázóit a programhoz benyújtandó első pályázatukban segítse. Az összeg nem lépheti túl az 500 eurót pályázónként, az a) albekezdésben említett célcsoportot felkészítő pályázókat segítse. A célcsoport pedagógiai, kulturális és nyelvi felkészítését szolgáló összeg nem lépheti túl kihelyezésenként a 200 eurót három hónaposnál rövidebb időtartam esetén, vagy az 500 eurót három hónaposnál hosszabb időtartam esetén; az összeg felső határa pályázónként 25 000 euró. Ez az összeg a transznacionális kihelyezési projektek igazgatási és nyomonkövetési céljaira elkülönített tartalékon felül áll a küldő intézmény rendelkezésére. A fel nem használt összeget e pályázattípuson belül a nemzeti iroda átcsoportosíthatja. Az átcsoportosítás okát a Bizottsággal közölni kell. 2. Kísérleti projektek Transznacionális kísérleti projektek támogatása az innováció és a minőség szakképzésben történő fejlesztése és átadása céljából, beleértve az információs és kommunikációs technológiák szakképzésben történő használatát előmozdító cselekvéseket. A közösségi illetve terjesztésére irányuló transznacionális kísérleti projektek tervezéséhez, fejlesztéséhez, teszteléséhez és értékeléséhez vehető igénybe. támogatás az innováció szakképzésben történő fejlesztésére, (1) HL L 17. , 1999. 1. 22. , 45. o. 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 69 A transznacionális kísérleti projektek a szakképzés minőségének fejlesztésére, új szakképzési módszerek kifejlesztésére és az egész életen át tartó tanulással összefüggő pályatanácsadásra is vonatkozhatnak. A transznacionális kísérleti projektek irányulhatnak továbbá: – – – – az információs és kommunikációs technológiák szakképzési cselekvésekben és fajtákban történő felhasználásának fejlesztésére, az információs és kommunikációs technológiákat alkalmazó új eszközökhöz, szolgáltatásokhoz és szakképzési fajtákhoz való hozzáférés elősegítésére a szakképzésben részt vevő személyek számára, a nemzetközi nyitott és szakképzési távoktatási hálózatoknak az információs és kommunikációs technológiák által történő fejlesztése támogatására (multimédiás termékek, weboldalak, hálózati átvitel stb. ), az új munkaformákból (pl. távmunka) eredő új szakképzési megközelítések tervezésére, tesztelésére és jóváhagyására. Az e pályázattípusban foglalt projektek számára legfeljebb három évig adható közösségi támogatás. Tematikus projektek. Kiemelt támogatás adható korlátozott számú projektnek azon témákban, amelyek közösségi szinten kiemelt jelentőséggel bírnak, például: – – – az átláthatóságot elősegítő új módszerek kifejlesztése, külön hangsúllyal a munka közben megszerzett készségek és szakértelem igazolásának és elismerésének új formáira, a tagállamok olyan politikáit és kezdeményezéseit támogató cselekvések, amelyek a munkaerőpiacon hátrányos helyzetben levő személyeket – különösen a képesítés nélküli fiatalokat, illetve azokat a személyeket, akiknek a képesítése frissítésre szorul – segítik a megfelelő készségek megszerzésében, az üzleti szolgáltatásokkal kapcsolatban álló pályaorientációra, pályatanácsadásra és szakképzésre vonatkozó európai rendelkezések kidolgozása. Pénzügyi hozzájárulás. A Közösség a transznacionális kísérleti projektek elszámolható költségeinek legfeljebb 75 %-át fedezheti, a támogatás maximális összege projektenként és évente 200 000 euró lehet. A tematikus projekteknél a támogatás maximális összege projektenként és évente 300 000 euróra emelkedhet, ha azt az érintett projekt jelentősége indokolja. 3. Nyelvi készségek A nyelvi és kulturális készségeket a szakképzés során elősegítő projektek támogatása. A közösségi támogatás a szakképzéssel kapcsolatos nyelvi készségek fejlesztését célzó transznacionális kísérleti projektek számára nyújtható. Külön figyelmet kell fordítani a kevésbé elterjedt és tanított nyelvekre. A projektek célja a foglalkozási területek és gazdasági ágazatok különleges szükségleteihez szabott oktatási anyagok és innovatív pedagógiai módszerek tervezése, tesztelése, jóváhagyása, értékelése és terjesztése, beleértve a nyelvi audit felhasználását, továbbá az önálló nyelvtanuláson alapuló innovatív pedagógiai megközelítési módokat és a projektek eredményeinek terjesztését. Nyelvi és kulturális támogatásra irányuló pályázatokat más cselekvések és intézkedések alapján is be lehet nyújtani, különösen abból a célból, hogy ezáltal javítsák a transznacionális mobilitási programokban részt vevő személyek pedagógiai felügyeletéért felelős oktatók és mentorok nyelvi és kulturális készségeit. A közösségi támogatás egyfelől az üzleti szféra, másfelől a szaknyelvi képzéssel foglalkozó intézmények vagy szakképzési testületek közötti transznacionális programok számára is nyújtható. Az e pályázattípusban foglalt projektek számára legfeljebb három évig adható közösségi támogatás. Pénzügyi hozzájárulás. A Közösség e projektek elszámolható költségeinek legfeljebb 75 %-át fedezheti, a támogatás maximális összege projektenként és évente 200 000 euró lehet. 70 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet 4. Transznacionális hálózatok Az európai szakértelem és a tudás terjesztése transznacionális hálózatainak támogatása. A közösségi támogatás a tagállamokban a köz- és magánszféra érintett szereplőit regionális vagy ágazati szinten egyesítő, sokszereplős szakképzési hálózatok tevékenységeinek céljaira nyújtható. A szereplők közé tartoznak a helyi hatóságok, a helyi kereskedelmi kamarák, a munkaadók és munkavállalók szakmai szervezetei, a vállalkozások, a kutató- és szakképzési központok (beleértve a felsőoktatási intézményeket is), akik a jóváhagyott szakképzési módszerekhez és fajtákhoz való hozzáféréssel kapcsolatos szolgáltatásokat, tanácsadást és információkat biztosítják. Ezek a tevékenységek a következőkre irányulhatnak: i) az európai szakértelem és innovatív megközelítési módok összegyűjtése, kiértékelése és továbbfejlesztése; ii) a készségekkel kapcsolatos elvárások elemzése és előreláthatóságának javítása; iii) a hálózatok hatásának és a projektek eredményeinek szakmai körökben történő terjesztése az Unión belül. A nemzetközi hálózatok számára legfeljebb három évig adható közösségi támogatás. Pénzügyi hozzájárulás. A Közösség a transznacionális hálózatok elszámolható költségeinek legfeljebb 50 %-át fedezheti, a támogatás maximális összege projektenként és évente 150 000 euró lehet. 5. Referenciaanyagok Referenciaanyagok létrehozását, korszerűsítését és terjesztését célzó cselekvések támogatása. A közösségi támogatás a közös érdeklődésre számot tartó témákra vonatkozó, transznacionális alapon végrehajtott cselekvések számára nyújtható. Ezeknek a cselekvéseknek hozzá kell járulniuk: – – a tagállami szakképzési rendszerekre és rendelkezésekre, a képesítéseket és készségeket illető gyakorlati módszerekre és különféle megközelítési módokra vonatkozó összehasonlító adatok létrehozásához, vagy az Eurostattól és a CEDEFOP-tól nem igényelhető mennyiségi és/vagy minőségi információk beszerzéséhez, illetve az egész életen át tartó tanulást célzó politikákat és szakképzési gyakorlati módszereket támogató legjobb módszerek elemzéséhez és megfigyeléséhez. Az Eurostat és a CEDEFOP közreműködik a statisztikák kidolgozásában a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben (1) megállapított eljárás keretében, figyelemmel a Közösség 1998-tól 2002-ig terjedő időtartamra vonatkozó statisztikai programjáról szóló, 1998. december 22-i 99/126/EK tanácsi határozatra (2). Az e pályázattípusban foglalt projektek számára legfeljebb három évig adható közösségi támogatás. A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak a referenciaanyag lehető legszélesebb körben történő terjesztéséről, különösen azért, hogy a referenciaanyag a szakképzésnek a köz- és magánszférában működő döntéshozói számára elérhető legyen. Pénzügyi hozzájárulás. A Közösség a projektek elszámolható költségeinek 50–100 %-át fedezi, a támogatás maximális összege projektenként és évente 200 000 euró lehet. A támogatás maximális összege projektenként és évente 300 000 euróra emelkedhet, ha azt a javasolt projekt jelentősége indokolja. 6. Együttes fellépések 1. A határozat 6. cikkében leírt együttes fellépések keretében közösségi támogatás biztosítható más, a „tudás Európájának” létrejöttét elősegítő közösségi cselekvésekkel kapcsolatban álló együttes fellépéseknek, különösen az oktatás és az ifjúságpolitika területén működő közösségi programoknak. (1) HL L 52. , 1997. 2. 22. , 1. o. (2) HL L 42. , 1999. 2. 16. , 1. o. 16/1. kötet HU 2. Az Európai Unió Hivatalos Lapja 71 Ezen együttes fellépéseket közös pályázati felhívással is végre lehet hajtani azokban a tevékenységi körökben kiválasztott témákban, amelyeket nem kizárólag egyetlen program fed le. Az együttes fellépések témáit az érintett bizottságok a határozat 7. cikke (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően hagyják jóvá. A közös pályázati felhívások az érintett programok működése során felmerülő új igények kielégítésére is irányulhatnak. Pénzügyi hozzájárulás. A Közösség e projektek elszámolható költségeinek legfeljebb 75 %-át fedezheti. 7. Kísérő intézkedések 1. A határozat 2. cikkében meghatározott célkitűzések elérése érdekében közösségi támogatás nyújtható: – – – – e határozat 5. és 13. cikkében és a melléklet 1. szakaszának (6) pontjában leírtaknak megfelelően a tagállamok igazgatási, koordinációs, nyomonkövetési és értékelési tevékenységeihez, a tagállamok és a Bizottság információs, nyomonkövetési, értékelési és terjesztési tevékenységeihez, hogy megkönnyítse a programhoz való hozzáférést, és elősegítse a módszerek, termékek és eszközök, valamint a programból származó eredmények átadását, többek között a nagy nyilvánosság számára elérhető adatbankokon keresztül, a nemzeti pálya-tanácsadási központok transznacionális hálózataihoz, e határozat 11. cikkének megfelelően a harmadik országokkal és a megfelelő nemzetközi szervezetekkel történő együttműködési tevékenységekhez. 2. A tagállamok által a határozat 5. cikkének megfelelően létrehozott megfelelő hatóságok tevékenységeinek támogatásához közösségi pénzügyi hozzájárulást kell nyújtani. 3. A program végrehajtása során a Bizottság igénybe veheti technikai segítségnyújtó szervezetek segítségét, amelyek költségeit a program általános költségkeretéből fedezik. A Bizottság ugyanilyen feltételek mellett szakértőket is igénybe vehet. A Bizottság a program végrehajtása, valamint az információs, publikációs és terjesztési cselekvések megkönnyítésére szemináriumokat, kollokviumokat és egyéb szakértői találkozókat is szervezhet. 4. A technikai segítségnyújtó szervezetek és a nemzeti irodák megfelelő szerepét és végrehajtási feladatait az 5. cikknek megfelelően világosan meg kell határozni. III. SZAKASZ: KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOK A pályázók által a pályázati felhívásra beadott pályázatokat a következő eljárások valamelyike alapján kell kiválasztani: 1. Az A. eljárás alkalmazható a mobilitási cselekvésekre (1. pályázattípus). 2. A B. eljárás alkalmazható: – – – a kísérleti projektekre (2. pályázattípus), kivéve a tematikus cselekvéseket, a nyelvi készségek fejlesztésére irányuló projektekre (3. pályázattípus), a nemzetközi hálózatokra (4. pályázattípus). 3. A C. eljárás alkalmazható: – – – – a referenciaanyagokra (5. pályázattípus), a tematikus cselekvésekre (a 2. pályázattípuson belül), az együttes fellépésekre (6. pályázattípus), az európai szervezetek projektjeire (minden pályázattípus esetében). 72 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet 1. A. eljárás A kiválasztási eljárás a következő lépésekből áll: i) A II. mellékletben meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottság minden részt vevő ország számára általános támogatási keretösszeget határoz meg, miután kikérte a határozat 7. cikkében említett bizottság véleményét. ii) A pályázati felhívásokban meghatározott szabályoknak megfelelően a pályázóknak a pályázatokat a tagállam által kijelölt nemzeti irodához kell benyújtaniuk. iii) A nemzeti iroda a közösségi szinten kialakított pályázati feltételek alapján értékeli a pályázatokat. A nemzeti iroda összeállítja a kiválasztott mobilitási programok listáját, és tájékoztatásul eljuttatja a listát a Bizottsághoz és a többi tagállam nemzeti irodájához. iv) A megfelelő nemzeti irodákon keresztül a tagállamok felelősek az egyes pályázókkal történő szerződéskötésért és az általános támogatási keretösszeg felosztásáért. v) A tagállamok évente beszámolnak a Bizottságnak a mobilitási programok eredményeiről. A beszámoló tartalmazza többek között a következő információkat: – – – a program célcsoportja, a program tartalma és célkitűzései a képességek, illetve képesítések szempontjából, a képzési intézménynél, illetve vállalkozásnál eltöltött képzés, valamint szakmai gyakorlat időtartama, – más tagállamból részt vevő partnerek. 2. B. eljárás A kiválasztási eljárás kétlépcsős: – – i) az előpályázatok kiválasztása, a teljes pályázatok kiválasztása. A pályázóknak előpályázataikat a pályázati felhívásban meghatározott szabályoknak megfelelően a tagállam által kijelölt nemzeti irodához kell benyújtaniuk. ii) A tagállamok értékelik és kiválasztják az előpályázatokat. A pályázókat értesítik a kiválasztás eredményéről. Csak a sikeres előpályázatot beadott pályázókat hívják fel teljes pályázat beadására az érintett tagállam nemzeti irodájához. A pályázók a Bizottsághoz is eljuttatják teljes pályázatuk egy példányát. iii) A tagállamok értékelik és rangsorolják a teljes pályázatokat, és beszámolnak a Bizottságnak az előválogatás eredményéről célkitűzésenként és pályázattípusonként az értékelési eljárásról, az eljárásba bevont felekről, valamint részletes, indokolt és rangsorolt listát küldenek az elfogadásra javasolt pályázatokról. Ez a beszámoló tájékoztatást ad a programban való részvételt megkönnyítő tájékoztatási és közzétételi intézkedésekről is. iv) A Bizottság független szakértők segítségével értékeli a pályázatokat, különös tekintettel azok transznacionális és innovatív jellegének felmérésére és biztosítására. A független szakértőket a Bizottság jelöli ki, teljes mértékben figyelembe véve a tagállamok és a szociális partnerek véleményét. A Bizottság megvizsgálja a nemzeti beszámolókat, és ennek megfelelően konzultál minden tagállammal. v) A Bizottság javaslatot források pályázattípusonkénti és tagállamonkénti elosztásáról, és kikéri a bizottság véleményét a határozat 7. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően. terjeszt a bizottság elé a költségvetési vi) A bizottság véleményének birtokában a Bizottság összeállítja a kiválasztott projektek listáját tagállamonként, és elosztja a kiválasztott projektek megvalósításához szükséges pénzeszközöket a tagállamok között. vii) A megfelelő nemzeti irodákon keresztül a tagállamok felelősek az egyes pályázókkal történő szerződéskötésért és a pénzösszegek felosztásáért. viii) Az előpályázatok kiválasztását a pályázati felhívásban megjelölt leadási határidő lejártától számított két hónapon belül végre kell hajtani. 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 73 3. C. eljárás A kiválasztási eljárás kétlépcsős: – – i) az előpályázatok kiválasztása, a teljes pályázatok kiválasztása. A pályázóknak előpályázataikat a pályázati felhívásban meghatározott szabályoknak megfelelően a a Bizottsághoz kell beadniuk. A pályázók a tagállamok nemzeti irodájához is elküldik előpályázatuk egy példányát. ii) A Bizottság értékeli az előpályázatokat, és a bizottság véleményének birtokában kiválasztja az előpályázatokat. A pályázókat értesítik a kiválasztás eredményéről. iii) Csak a sikeres előpályázatot beadott pályázókat hívják fel teljes pályázat beadására a Bizottsághoz. A pályázók tagállamuk nemzeti irodájához is eljuttatják teljes pályázatuk egy példányát. iv) A Bizottság független szakértők segítségével elvégzi a beérkezett pályázatok transznacionális értékelését, és összeállítja a kiválasztott projektek szűkített listáját. A független szakértőket a Bizottság jelöli ki, teljes mértékben figyelembe véve a tagállamok és a szociális partnerek véleményét. v) A határozat 7. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottság kikéri a bizottság véleményét a szűkített listáról. vi) A Bizottság összeállítja a kiválasztott pályázatok végleges listáját, és tájékoztatja a bizottságot. A Bizottság a tagállamok nemzeti irodáival együttműködve meghatározza a projektek nyomon követésének feltételeit. vii) A megfelelő nemzeti irodákon keresztül a Bizottság felelős az egyes pályázókkal történő szerződéskötésért és pénzösszegek felosztásáért. viii) Az előpályázatok kiválasztását a pályázati felhívásban megjelölt leadási határidő lejártától számított három hónapon belül végre kell hajtani; az iii)–vi) pontban foglalt lépések nem tarthatnak öt hónapnál tovább. 74 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 16/1. kötet II. MELLÉKLET I. SZAKASZ: ÁTFOGÓ KÖLTSÉGVETÉSI FELOSZTÁS 1. A Bizottság e feladat kezdetekor és minden év március 1-jéig előterjeszt a bizottsághoz egy előzetes költségvetési forrásfelosztást a pályázattípusok és eljárások szerint osztályozva, a határozat 2. cikkében meghatározott célkitűzéseket figyelembe véve, valamint kikéri a bizottság véleményét. A Bizottság ezek alapján minden tagállam részére meghatároz egy előzetes költségvetést az I. mellékletben említett A. kiválasztási eljárás hatálya alá tartozó cselekvések végrehajtásához. 2. A rendelkezésre álló összegeket a részt vevő állam osztja fel a következő korlátozásokra is figyelemmel: a) A mobilitási programok számára elkülönített összeg nem lehet a program éves költségvetésének 39 %-ánál kevesebb. b) A nemzetközi kísérleti projektek tervezésének, kidolgozásának és tesztelésének támogatására elkülönített összeg nem lehet a program éves költségvetésének 36 %-ánál kevesebb. E kereten belül a tematikus projektek támogatására elkülönített összeg nem lehet 5 %-nál több. c) A nyelvi készségek fejlesztésére irányuló projektek tervezésének, kidolgozásának és tesztelésének támogatására elkülönített összeg nem lehet a program éves költségvetésének 5 %-ánál kevesebb. d) A fennmaradó kiadás nem lehet kevesebb, mint 15 %. Ezen a kiadáson belül a kísérő intézkedések céljára elkülönített összeg nem lépheti túl a 9 %-ot. A határozat 11. cikke szerinti tevékenységek számára elkülönített összeg nem lépheti túl a program éves költségvetésének 0,2 %-át. 3. A fenti százalékértékek irányadóak, és ezeket a bizottság a határozat 7. cikke (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően módosíthatja. II. SZAKASZ: KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK A MOBILITÁSRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS TÁMOGATÁSI KERETÖSSZEGEKRŐL 1. A nemzetközi csere- és kihelyezési programok kezdete előtt a Bizottság a határozat 7. cikkében leírt eljárásnak megfelelően meghatározott számítási kritériumok alapján kialakított általános támogatási keretösszeget különít el, figyelembe véve: – – – – a lakosság számát, a megélhetés költségének különbségét a küldő intézmény származási tagállama és a fogadó tagállam között, a földrajzi távolságot és az utazási költségeket, az érintett célcsoport összlakossághoz viszonyított súlyát, ha a vonatkozó adatok minden tagállamban elérhetőek. Ezen szempontok alkalmazása nem eredményezheti valamely tagállam kizárását az I. mellékletben leírt nemzetközi kihelyezési és csereprogramok finanszírozásából. 2. A teljes támogatást minden tagállam esetén egy végrehajtási terv alapján kell kihelyezni, amelyben meghatározzák: – – – a pénzügyi támogatás kezelésére vonatkozó rendelkezéseket, a kihelyezések és cserék szervezőinek a lehetséges partnerek megkeresésében történő támogatásához szükséges intézkedéseket, a kihelyezések és cserék kiegyensúlyozott előkészítése, megszervezése és nyomon követése érdekében végrehajtandó megfelelő intézkedéseket, az esélyegyenlőség elősegítésére is figyelemmel. 3. A tagállamok legkésőbb 2000. március 31-ig beadják a Bizottsághoz a végrehajtási tervet a program első évére vonatkozóan. Ennek alapján a Bizottság minden tagállam részére elkülönít egy összeget, amelynek alapján elkezdődhetnek a nemzetközi programok. Az ebben az elosztásban 2000. október 1-jéig fel nem használt összegek az általános támogatási keret végső összegébe olvadnak be. 16/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 75 III. MELLÉKLET FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK E határozat alkalmazásában, figyelembe véve a tagállamok rendszerei és rendelkezései között fennálló különbségeket: a) b) c) d) szakmai alapképzés: a szakmai alapképzés minden formája, beleértve a műszaki és szakoktatást, a szakmai képzést és a szakirányú oktatást, amely hozzájárul azon tagállam illetékes hatósága által elismert szakmai képesítés eléréséhez, ahol azt megszerzik; viszonossági alapú képzés: bármely szintű szakképzés, a felsőoktatást is beleértve. A szakképzés a származási tagállam illetékes hatósága által a saját jogszabályainak, eljárásainak vagy gyakorlatának megfelelően elismert vagy jóváhagyott vállalkozásoknál, valamint szakképzési intézményeknél vagy központokban eltöltött strukturált képzési időszakokat foglalja magában; szakmai munkavállalói életszakaszban; továbbképzés: a munkavállaló részvétele a Közösség területén folyó bármilyen szakképzésben a egész életen át tartó tanulás: az egyének számára életük során biztosított oktatási és szakképzési lehetőségek, amelyek célja, hogy folyamatosan lehetővé tegyék az egyén számára új ismeretek, készségek és képességek megszerzését, illetve a már meglévők korszerűsítését és alkalmazását; e) nyitott és szakképzési távoktatás: a rugalmas szakképzés bármely formája, beleértve – – az információs és kommunikációs technológiák, valamint szolgáltatások alkalmazását hagyományos vagy modern formában, és az egyénre szabott tanácsadás és útmutatás támogatását; f) a viszonossági alapú szakmai képzés és a szakmai képzés európai formái: bármely olyan időszak, amelyet az egyén viszonossági alapú szakmai képzés résztvevőjeként egy olyan tagállamban töltött el, amely nem egyezik meg azzal a tagállammal, ahol viszonossági alapú képzése különben folyik; g) pályatanácsadás: tanácsadási, tájékoztatási, értékelési és orientációs tevékenységek, amelyek célja az egyén segítése szakmai alap- és továbbképzési, illetve szakképzési programokkal, valamint munkalehetőségekkel kapcsolatos választása során; h) vállalkozás: minden olyan vállalkozás, amely az állami vagy magánszektorban tevékenykedik – tekintet nélkül nagyságára, jogi helyzetére vagy arra a gazdasági ágazatra, ahol működik –, valamint mindenfajta gazdasági tevékenység, beleértve a szociális gazdaságot is; i) munkavállaló: minden olyan személy, aki a nemzeti jognak és gyakorlatnak megfelelően a munkaerőpiac szereplője, beleértve az egyéni vállalkozókat is; j) k) l) intézmények: olyan állami, félállami vagy magánintézmény, amelyek a nemzeti jognak és/vagy szakképzési gyakorlatnak megfelelően tervezik vagy hajtják végre a szakképzést, a szakmai továbbképzést, a szinten tartó szakképzést vagy az átképzést, tekintet nélkül a tagállamban használatos elnevezésükre; felsőoktatási intézmény: bármilyen, a nemzeti jognak és gyakorlatnak megfelelő felsőoktatási intézmény, amely felsőfokú képesítést vagy oklevelet nyújt, tekintet nélkül a tagállamban használatos elnevezésére; hallgató: a mellékletben meghatározottak szerinti felsőoktatási intézményben bármilyen szakon nyilvántartott személy, aki felsőfokú tanulmányokat folytat egy tudományos fokozat vagy oklevél megszerzése céljából a doktori fokozatig, és azt is beleértve; m) szociális partnerek: nemzeti szinten a nemzeti jognak és/vagy gyakorlatnak megfelelő munkaadói és munkavállalói szervezetek, közösségi szinten a közösségi szintű szociális párbeszédben részt vevő munkaadói és munkavállalói szervezetek; n) helyi és regionális partnerek: a regionális vagy helyi élet bármely szereplői – helyi hatóságok, egyesületek, helyi kereskedelmi kamarák és egyesületek, konzorciumok, tanácsadó testületek, média –, akik olyan helyi vagy regionális együttműködési tevékenységekben vesznek részt, amelyek a szakképzést is magukban foglalják; o) p) európai szervezetek: a közösségi szintű szociális partnerek, a különféle ágazatok munkaadói és munkavállalói szakszervezetei, valamint az európai státusú vagy hatókörű testületek és szervezetek; referenciaanyag: minden olyan elemzés, tanulmány, felmérés és helyes gyakorlat, amely közösségi szinten lehetővé teszi a különböző tagállamok helyzetének és egy adott tárgyban vagy adott területen tett előrehaladásuknak a meghatározását


title: Kommissionens förordning (EG) nr 864/1999 av den 26 april 1999 om ändring av förordning (EG) nr 194/97 om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen i livsmedel - (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
chemical salt
food contamination
food inspection
food standard
leaf vegetable

formats: html pdf print

text: L 108/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 864/1999 av den 26 april 1999 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 194/97 om fastst(cid:132)llande av h(cid:148)gsta till(cid:134)tna halt f(cid:148)r vissa fr(cid:132)mmande (cid:132)mnen i livsmedel (Text av betydelse f(cid:148)r EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastst(cid:132)llande av gemenskapsf(cid:148)rfar- s(cid:132)rskilt anden f(cid:148)r artikel 2. 3 i denna, och fr(cid:132)mmande (cid:132)mnen i livsmedel (1), (5) (6) (7) av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) (2) (3) (4) f(cid:148)r vissa fr(cid:132)mmande (cid:132)mnen i I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 194/97 av den 31 januari 1997 om fastst(cid:132)llande av h(cid:148)gsta till(cid:134)tna halt livsmedel (2), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1525/ 98 (3), fastst(cid:132)lls h(cid:148)gsta till(cid:134)tna nitrathalt i spenat, sallat och konserverad, djupfryst eller fryst spenat. I artikel 3 i ovan n(cid:132)mnda kommissionsf(cid:148)rordning f(cid:148)reskrivs att kommissionen f(cid:148)re den 1 oktober 1998 skall se (cid:148)ver de h(cid:148)gsta halter som anges i bilagan f(cid:148)r sallat och spenat p(cid:134) grundval av de kontroller som genomf(cid:148)rs av medlemsstaterna. spenat och sallat har Riktlinjer f(cid:148)r god produktionspraxis f(cid:148)r att minska nitrathalten i inf(cid:148)rts av medlemsstaterna enligt artikel 2. 2 och 2. 3 i ovan n(cid:132)mnda kommissionsf(cid:148)rordning. Perioden mellan till(cid:132)mpningen av (cid:134)tg(cid:132)rderna och (cid:148)versynen av de h(cid:148)gsta halterna (cid:132)r alltf(cid:148)r kort f(cid:148)r att nitrathalterna i spenat och sallat skall kunna minska i n(cid:134)gon st(cid:148)rre omfattning, med h(cid:132)nsyn till klimatf(cid:148)rh(cid:134)llandenas stora inverkan p(cid:134) nitrathalterna i sallat och spenat. Medlemsstaternas kontroller visar att de h(cid:148)gsta halterna av nitrat i f(cid:132)rsk spenat i m(cid:134)nga fall (cid:148)ver- skrids. M(cid:134)nga medlemsstater har till(cid:134)tit en (cid:148)ver- g(cid:134)ngsperiod f(cid:148)r utsl(cid:132)ppande p(cid:134) marknaden av spenat som odlats och (cid:132)r avsedd som livsmedel p(cid:134) deras territorium och som har h(cid:148)gre nitrathalter (cid:132)n (1) EGT L 37, 13. 2. 1993, s. 1. (2) EGT L 31, 1. 2. 1997, s. 48. (3) EGT L 201, 17. 7. 1998, s. 43. de som fastst(cid:132)lls i punkt 1. 1 i del I i bilagan. Det (cid:132)r f(cid:148)r tillf(cid:132)llet, med tanke p(cid:134) den korta perioden mellan till(cid:132)mpning och (cid:148)versyn av (cid:134)tg(cid:132)rderna, inte m(cid:148)jligt att fastst(cid:132)lla h(cid:148)gsta till(cid:134)tna halter av nitrat i spenat till l(cid:132)gsta m(cid:148)jliga, med h(cid:132)nsyn till till(cid:132)mp- ningen av riktlinjerna f(cid:148)r god produktionspraxis. D(cid:132)rf(cid:148)r b(cid:148)r de h(cid:148)gsta till(cid:134)tna halterna av nitrat i f(cid:132)rsk spenat vidmakth(cid:134)llas samt ses (cid:148)ver om tre (cid:134)r. Denna (cid:148)versyn kommer att grunda sig p(cid:134) den (cid:148)ver- vakning som genomf(cid:148)rs av medlemsstaterna och riktlinjerna att minska nitrathalterna. f(cid:148)r god produktionspraxis f(cid:148)r Medlemsstaternas kontroller visar att det f(cid:148)r till- f(cid:132)llet inte (cid:132)r m(cid:148)jligt att minska de h(cid:148)gsta till(cid:134)tna halterna i sallat. Vissa medlemsstater har fortfarande behov av en (cid:148)verg(cid:134)ngsperiod f(cid:148)r att till(cid:134)ta utsl(cid:132)ppande p(cid:134) mark- naden av sallat som odlats och (cid:132)r avsedd som livs- medel p(cid:134) deras territorium och som har nitrathalter som (cid:148)verstiger de som fastst(cid:132)lls i punkt 1. 1 i del I i bilagan. Vart tredje (cid:134)r b(cid:148)r de h(cid:148)gsta halterna av nitrat i sallat ses (cid:148)ver p(cid:134) grundval av dels riktlin- jerna f(cid:148)r god produktionspraxis f(cid:148)r att minska nitrathalterna och dels medlemsstaternas kontroller f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla de h(cid:148)gsta halterna till ett v(cid:132)rde som (cid:132)r s(cid:134) l(cid:134)gt som m(cid:148)jligt. f(cid:148)r (cid:153)vervakning av till(cid:132)mpningen av god produktions- praxis skall genomf(cid:148)ras med metoder som st(cid:134)r i proportion till det uppsatta m(cid:134)let, med erh(cid:134)llna (cid:148)vervakningsresultat och s(cid:132)rskilt mot bakgrund av risker och vunna erfarenheter. Till(cid:132)mpningen av riktlinjerna vissa medlemsstater kommer att noga f(cid:148)ljas. Medlemssta- terna b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r varje (cid:134)r meddela resultaten av sin (cid:148)vervakning och rapportera om (cid:134)tg(cid:132)rder som vidta- gits och framsteg som gjorts n(cid:132)r det g(cid:132)ller till(cid:132)mp- ningen av riktlinjerna f(cid:148)r god produktionssed f(cid:148)r att minska nitrathalterna; ett utbyte av synpunkter mellan medlemsstaterna b(cid:148)r ske (cid:134)rligen. produktionssed god i 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 108/17 (8) (9) L(cid:132)gre gr(cid:132)nser (cid:132)r fastst(cid:132)llda f(cid:148)r frilandsodlad sallat och sallat som odlats i v(cid:132)xthus, och f(cid:148)r att m(cid:148)jlig- g(cid:148)ra en effektiv kontroll b(cid:148)r de gr(cid:132)nser som (cid:132)r satta f(cid:148)r frilandsodlad sallat ocks(cid:134) g(cid:132)lla sallat som odlats i v(cid:132)xthus. Vetenskapliga livsmedelskommitt(cid:130)n har, i enlighet med artikel 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 315/93, r(cid:134)dfr(cid:134)- gats om de best(cid:132)mmelser som avser folkh(cid:132)lsan. N(cid:132)r kommitt(cid:130)n yttrade sig om nitrat och nitrit den 22 september 1995 rekommenderade den fortsatta anstr(cid:132)ngningar f(cid:148)r att minska p(cid:134)verkan av nitrat genom livsmedel och vatten och f(cid:148)rordade att god jordbrukssed skall anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att tillse att nitrat- halterna h(cid:134)lls s(cid:134) l(cid:134)ga som m(cid:148)jligt. (10) De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga livsmedels- kommitt(cid:130)n. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 framsteg som gjorts n(cid:132)r det g(cid:132)ller till(cid:132)mpning och f(cid:148)rb(cid:132)ttring av god produktionspraxis f(cid:148)r att minska nitrathalterna. Dessa upplysningar skall ocks(cid:134) inbe- gripa de uppgifter som den goda produktionspraxisen grundar sig p(cid:134). De medlemsstater som inte till(cid:132)mpar artikel 2. 2 i denna f(cid:148)rordning, skall genomf(cid:148)ra (cid:148)vervakning och till(cid:132)mpning av god produktionssed med metoder som st(cid:134)r i proportion till det uppsatta m(cid:134)let, med erh(cid:134)llna (cid:148)vervakningsresultat och s(cid:132)rskilt mot bakgrund av risker och vunna erfarenheter. P(cid:134) grundval av de kontroller som medlemsstaterna genomf(cid:148)rt f(cid:148)r att kontrollera (cid:148)verensst(cid:132)mmelsen med de h(cid:148)gsta till(cid:134)tna gr(cid:132)nser som fastst(cid:132)lls i bilagan, de rapporter som avser till(cid:132)mpning och f(cid:148)rb(cid:132)ttring av god produktionspraxis f(cid:148)r att minska nitrathalterna och utv(cid:132)rderingen av de uppgifter p(cid:134) vilka medlemssta- terna grundar sin goda jordbrukssed, skall kommis- sionen vart tredje (cid:134)r och f(cid:148)re den 31 december 2001 f(cid:148)r f(cid:148)rsta g(cid:134)ngen se (cid:148)ver best(cid:132)mmelserna i denna f(cid:148)rordning. ” F(cid:148)rordning (EG) nr 194/97 (cid:132)ndras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 1. Artikel 3 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”Artikel 3 Medlemsstaterna skall varje (cid:134)r senast den 30 juni meddela kommissionen resultaten av (cid:148)vervakningen och rapportera om vidtagna (cid:134)tg(cid:132)rder samt om de 2. Bilagan skall (cid:132)ndras enligt bilagan till denna f(cid:148)rord- ning. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning skall tr(cid:132)da i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 26 april 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen L 108/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 I bilagan skall punkt ”1. Nitrat” under rubriken ”I. Fr(cid:132)mmande (cid:132)mnen fr(cid:134)n jordbruket” ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: BILAGA ”1. Nitrat 1. 1 F(cid:132)rska gr(cid:148)nsaker Produkt Spenat (7) (Spinacia oleracea) Sallat (Lactuca sativa L) (skyddad och frilandsodlad sallat) H(cid:148)gsta till(cid:134)tna nitrathalt (1) (mg NO /kg f(cid:132)rsk produkt) 3 Provtagningsmetod Referens- analysmetod Sk(cid:148)rd 1 november–31 mars. 3 000 (2) Kommissionens direktiv 79/700/EEG (3) Harvested 1 April to 31 October. 2 500 (2) Sk(cid:148)rd 1 oktober–31 mars. 4 500 (2) Direktiv 79/700/EEG enheter antalet Minsta per laboratorieprov (cid:132)r tio Sk(cid:148)rd 1 april–30 september. 3 500 (2) (8) Med undantag av frilandsodlad sallat som sk(cid:148)rdas 1 maj–31 augusti 2 500 (2) (8) 1. 2 (cid:153)vriga bearbetade gr(cid:148)nsaker avsedda som livsmedel Produkt H(cid:148)gsta till(cid:134)tna nitrathalt (1) (mg NO 3/kg bearbetad produkt) Provtagningsmetod Referens- analysmetod Spenat, konserverad, djup- fryst eller fryst 2 000 Direktiv 79/700/EEG (1) De h(cid:148)gsta till(cid:134)tna halterna skall inte g(cid:132)lla f(cid:148)r livsmedel s(cid:132)rskilt avsedda f(cid:148)r sp(cid:132)dbarn och sm(cid:134)barn. (2) F(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r (cid:148)versyn f(cid:148)re den 31 december 2001 enligt best(cid:132)mmelserna i artikel 3. (3) EGT L 207, 15. 8. 1979, s. 26. (7) De h(cid:148)gsta till(cid:134)tna gr(cid:132)nserna f(cid:148)r f(cid:132)rsk spenat g(cid:132)ller inte f(cid:132)rsk spenat som skall bearbetas och som transporteras i bulk direkt fr(cid:134)n f(cid:132)ltet till bearbetningsanl(cid:132)ggningen. (8) I fr(cid:134)nvaro av korrekt m(cid:132)rkning med uppgift om produktionsmetod, skall gr(cid:132)nsen f(cid:148)r frilandsodlad sallat till(cid:132)mpas. ”