title: Reglamento (CE) n° 896/1999 de la Comisión, de 29 de abril de 1999, relativo a las ofertas comunicadas para la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
export tax

formats: pdf print

text: 30. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 113/15 REGLAMENTO (CE) No 896/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 29 de abril de 1999 relativo a las ofertas comunicadas para la exportaci(cid:155)n de trigo blando en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 1079/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restituciones a la exportaci(cid:155)n y a las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el su Reglamento (CE) no 2513/98 (4), y, en particular, art(cid:146)culo 4, Considerando que el Reglamento (CE) no 1079/98 de la Comisi(cid:155)n (5), modificado por el Reglamento (CE) no 2005/ 98 (6), ha abierto una licitaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n y/o del gravamen a la exportaci(cid:155)n de trigo blando a pa(cid:146)ses terceros excepto a determinados Estados ACP; Considerando que, en virtud del art(cid:146)culo 7 del Regla- mento (CE) no 1501/95, la Comisi(cid:155)n, bas(cid:145)ndose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento esta- blecido en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92, puede decidir que no dar(cid:145) curso a la licitaci(cid:155)n; Considerando que, teniendo en cuenta, en particular, los criterios a que se refiere el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95, no resulta oportuno proceder a la fijaci(cid:155)n de una restituci(cid:155)n m(cid:145)xima o de un gravamen m(cid:146)nimo; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 No se dar(cid:145) curso a las ofertas comunicadas del 23 al 29 de abril de 1999 en el marco de la licitaci(cid:155)n para la restitu- ci(cid:155)n o el gravamen a la exportaci(cid:155)n de trigo blando contemplada en el Reglamento (CE) no 1079/98. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 30 de abril de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 29 de abril de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 154 de 28. 5. 1998, p. 24. (6) DO L 258 de 22. 9. 1998, p. 8


title: Nařízení Rady (ES) č. 1420/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro přepravu některých druhů odpadů do některých nečlenských zemí OECD

eurovoc_concepts:
environmental monitoring
export (EU)
export monitoring
export of waste
third country
trade restriction
waste recycling

formats: html pdf print

text: 184 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 31999R1420 1. 7. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 166/6 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1420/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro přepravu některých druhů odpadů do některých nečlenských zemí OECD RADA EVROPSKÉ UNIE, nařízení přijala rozhodnutí 94/575/ES (5) pro stanovení příslušných kontrolních postupů; s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 113 a čl. 130s odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), v souladu s postupem stanoveným v článku 189c Smlouvy (3), (1) (2) vzhledem k tomu, že čl. 1 odst. 3 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (4) vylučuje z působnosti uve- deného nařízení přepravu odpadů určených pouze k využití a obsažených v příloze II téhož nařízení, s výjim- kami ustanovení mimo jiné čl. 17 odst. 1, 2 a 3; vzhledem k tomu, že podle čl. 17 odst. 1 nařízení (EHS) č. 259/93 oznamuje Komise každé zemi, na niž se nevzta- huje rozhodnutí Rady OECD ze dne 30. března 1992 o kontrole přeshraničního pohybu odpadů určených k využití, seznam odpadů obsažených v příloze II uvede- ného nařízení a požaduje, aby takové odpady nepodléhaly kontrole v zemi určení, anebo žádá takové země o sdělení, zda takové odpady podléhají kontrolním postupům, jež se uplatní na odpady obsažené v příloze III nebo IV uvede- ného nařízení, nebo postupu podle článku 15 uvedeného nařízení; (3) vzhledem k tomu, že některé země oznámily, že tyto odpady podléhají jednomu či druhému z uvedených kon- trolních postupů a Komise podle čl. 17 odst. 3 uvedeného (1) Úř. věst. C 214, 10. 7. 1998, s. 74. (2) Stanovisko vydané dne 29. dubna 1998 (Úř. věst. C 169, 16. 6. 1999). (3) Stanovisko Evropského parlamentu ze 17. července 1997 (Úř. věst. C 286, 22. 9. 1997, s. 23), společný postoj Rady ze dne 4. června 1998 (Úř. věst. C 333, 30. 10. 1998, s. 1) a rozhodnutí Evropského parla- mentu ze dne 9. února 1999 (Úř. věst. C 250, 28. 5. 1999). (4) Úř. věst. L 30, 6. 2. 1993, s. 1, nařízení naposledy pozměněné (4) (5) (6) (7) (8) vzhledem k tomu, že čl. 17 odst. 1 druhý pododstavec směrnice (EHS) č. 259/93 stanoví, že pokud Komise takové potvrzení neobdrží, je nutné, aby Radě předložila příslušné návrhy; že je proto nezbytné zavést v rámci celého Spole- čenství systém regulace obchodu s takovými odpady ze Společenství tak, že budou zavedena společná pravidla a postupy týkající se jejich vývozu; vzhledem k tomu, že v případě zemí, jež odpověděly, že si nepřejí přijímat některé nebo žádné druhy odpadů obsa- žených v příloze II uvedeného nařízení, musí být vůle těchto zemí respektována a tyto druhy odpadů nelze do těchto zemí vyvážet; vzhledem k tomu, že v případě zemí, jež neodpověděly, nelze mlčení považovat za mlčky daný souhlas, a tudíž je namístě přijmout podobný regulační rámec umožňující takovým zemím posuzovat takovou přepravu případ od případu; vzhledem k tomu, že v případě zemí, jež odpověděly, že si nepřejí přijímat některé nebo žádné druhy odpadů obsa- žených v příloze II uvedeného nařízení, nebo neodpově- děly vůbec, existuje možnost, že stanovisko změní nebo odpovědí později, a že proto musí v rámci postupů pro- jednávání ve výborech existovat mechanismus, jak toto nařízení změnit; vzhledem k tomu, že Komise co nejdříve, nejpozději do 1. července 1998, provede revizi a úpravu přílohy V nařízení (EHS) č. 259/93, přičemž vezme plně v úvahu odpady, jež jsou uvedeny v seznamu odpadů podle čl. 1 odst. 4 směrnice Rady 91/689/EHS ze dne 12. pro- since 1991 o nebezpečných odpadech (6) a v každém sez- namu odpadů označených jako nebezpečné pro účely Basi- lejské úmluvy, a v souladu s tím upraví nařízení (EHS) č. 259/93; (5) Úř. věst. L 220, 25. 8. 1994, s. 15. (6) Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 20, směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 120/97 (Úř. věst. L 22, 24. 1. 1997, s. 14). směrnicí 94/31/ES (Úř. věst. L 168, 2. 7. 1994, s. 28). 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 185 (9) vzhledem k tomu, že je třeba, aby Komise pravidelně poskytovala informace o změnách příloh A a B zemím, na něž se tato směrnice vztahuje; i) postup použitelný pro odpady uvedené v příloze III nebo příloze IV nařízení (EHS) č. 259/93 nebo (10) vzhledem k tomu, že jde-li o přepravu do zemí AKT, článek 39 čtvrté úmluvy mezi AKT a ES zakazuje vývoz veškerých odpadů uvedených v přílohách I a II Basilejské úmluvy; že navíc lze určité položky takových odpadů nalézt v příloze II nařízení (EHS) č. 259/93; že za těchto okolností a pro nutnost respektovat mezinárodní závazky Společenství musí být přeprava takových položek do zemí AKT zakázána; (11) vzhledem k tomu, že musí být dáno jasně najevo, že takové položky jsou z působnosti tohoto nařízení vyňaty; (12) vzhledem k tomu, že je třeba, aby Komise prováděla pra- videlná přezkoumání mechanismů, na něž se toto nařízení vztahuje, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 ii) postup uvedený v článku 15 nařízení (EHS) č. 259/93 nebo iii) žádný z postupů uvedených v bodech i) a ii). 3. Komise uvědomí členské státy o změně stanoviska země určení do 21 dnů po obdržení požadavku z této země a předloží svůj návrh kontrolního postupu výboru zřízenému podle článku 18 směrnice 75/442/EHS co nejdříve do tří měsíců po obdržení tohoto požadavku. 4. Dále, nastane-li jakákoli jiná výjimečná změna okolností, jako je například válka, přírodní katastrofa nebo obchodní embargo, o němž rozhodla Organizace spojených národů, jež by nepříznivě ovlivňovala kontrolní postup použitelný podle tohoto nařízení, může být tento kontrolní postup pozměněn. Komise po konzul- taci se zemí určení a postupem podle článku 18 směrnice 75/442/EHS rozhodne, který z postupů uvedených v odstavci 2 tohoto článku bude uplatněn. 5. Postupem podle článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS přezkoumává Komise pravidelně přílohy A a B tohoto nařízení, aby byly uvedeny v soulad se změnami příloh nařízení (EHS) č. 259/93. Vývoz odpadů uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 259/93 a zmiňovaných v příloze A tohoto nařízení do zemí uvedených ve zmíněné příloze A se zakazuje. Článek 4 Článek 2 Na vývoz do zemí uvedených v příloze B tohoto nařízení se uplatní kontrolní postup stanovený v článku 15 nařízení (EHS) č. 259/93, pokud jde o kategorie odpadů určených pouze k využití a uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 259/93. Kontrolní postupy zavedené tímto nařízením Komise pravidelně přezkoumává, přičemž přezkoumání provede poprvé nejpozději devět měsíců po zveřejnění tohoto nařízení v Úředním věstníku a vezme v úvahu již získané zkušenosti. Jestliže výsledky přezkoumání povedou k závěru, že by to bylo vhodné, může Komise Radě předložit nové návrhy, aniž jsou dotčena ustanovení článku 3. Článek 3 Článek 5 1. Na žádost země určení se postup kontroly uplatňovaný na tuto zemi podle tohoto nařízení upraví v souladu s tímto člán- kem. Postupem podle článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS přezkoumá Komise co nejdříve toto nařízení a pozmění je, aby bylo uvedeno v soulad s nařízením (EHS) č. 259/93. 2. Komise postupem podle článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech (1) a ve spo- lupráci s dotčenou zemí určí, který z kontrolních postupů bude uplatněn, tedy: Článek 6 (1) Úř. věst. L 194, 25. 7. 1975, s. 39, směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Komise 96/350/ES (Úř. věst. L, 135, 6. 6. 1996, s. 32). Toto nařízení vstupuje v platnost devadesátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. 186 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Lucemburku dne 29. dubna 1999. Za Radu předseda W. MÜLLER 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 187 PŘÍLOHA A Země a území, které Komisi oznámily, že si nepřejí přijímat k využití přepravu některých druhů odpadů uvedených v příloze II nařízení Rady (EHS) č. 259/93 Všechny druhy, s výjimkou: ALBÁNIE 1. V oddíle GA („Odpady kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“): a) Následující odpad a šrot ze železa nebo oceli: GA 040 GA 050 GA 060 GA 070 GA 080 GA 090 GA 100 GA 110 7204 10 7204 21 7204 29 7204 30 7204 41 7204 49 7204 50 Odpad a šrot z litiny Odpad a šrot z korozivzdorné oceli Odpad a šrot z jiných legovaných ocelí Odpad a šrot z pocínovaného železa nebo oceli Třísky ze soustružení, hobliny, odřezky, třísky, piliny, odstřižky a odpad z ražení, též paketované Ostatní odpad a šrot ze železa Přetavený odpad v ingotech ex 7302 10 Použité železné a ocelové kolejnice b) Následující odpad a šrot z neželezných kovů a jejich slitin: GA 120 GA 150 GA 160 GA 170 7404 00 Odpad a šrot z mědi 7802 00 Odpad a šrot z olova 7902 00 Odpad a šrot ze zinku 8002 00 Odpad a šrot z cínu. 2. Všechny druhy uvedené v oddíle GB („Odpad s obsahem kovů, který vzniká při tavení, vytavování a rafinaci kovů“). 3. Všechny druhy uvedené v oddíle GE („Odpadní sklo v nedispergovatelné formě“). 4. Všechny druhy uvedené v oddíle GG („Ostatní odpad obsahující hlavně anorganické složky, které mohou obsahovat kovy a organické látky“): GG 080 ex 2621 00 Chemicky stabilizovaná struska z výroby mědi, která obsahuje značné množství železa (přes 20 %) a byla upravena podle průmys- lových norem (např. DIN 4301 a DIN 8201), určená především pro stavební účely a jako brusný prostředek. 5. Všechny druhy uvedené v oddíle GI („Odpad z papíru, lepenky a papírových výrobků“). 6. V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 020 5103 Odpad z vlny nebo z jemných nebo hrubých zvířecích chlupů, včetně přízového odpadu, avšak kromě rozvlákněného materiálu GJ 021 GJ 022 GJ 023 GJ 030 GJ 031 GJ 032 GJ 033 Všechny druhy Všechny druhy 5103 10 — výčesky z vlny nebo jemných zvířecích chlupů 5103 20 — ostatní odpad z vlny nebo jemných zvířecích chlupů 5103 30 — odpad z hrubých zvířecích chlupů 5202 Bavlněný odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) 5202 10 — přízový odpad (včetně odpadních vláken) 5202 91 — rozvlákněný materiál 5202 99 — ostatní. ANDORRA ANTIGUA a BARBUDA 188 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy ARUBA BAHAMY BARBADOS BELIZE BHÚTÁN BOLÍVIE BOTSWANA BRAZÍLIE Všechny druhy, s výjimkou: 1. V oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“): a) Následující odpad a šrot ze železa nebo oceli: GA 040 GA 050 GA 060 GA 070 GA 080 GA 090 GA 100 7204 10 Odpad a šrot z litiny 7204 21 Odpad a šrot z korozivzdorné oceli 7204 29 Odpad a šrot z jiných legovaných ocelí 7204 30 Odpad a šrot z pocínovaného železa a oceli 7204 41 Třísky ze soustružení, hobliny, odřezky, třísky, piliny, odstřižky a odpad z ražení, též paketované 7204 49 Ostatní odpad a šrot ze železa 7204 50 Přetavený odpad v ingotech b) Následující odpad a šrot z neželezných kovů a jejich slitin: GA 120 GA 130 GA 140 GA 150 GA 160 GA 170 GA 180 GA 190 GA 200 GA 210 7404 00 7503 00 7602 00 7802 00 7902 00 8002 00 Odpad a šrot z mědi Odpad a šrot z niklu Odpad a šrot z hliníku Odpad a šrot z olova Odpad a šrot ze zinku Odpad a šrot z cínu ex 8101 91 Odpad a šrot z wolframu ex 8102 91 Odpad a šrot z molybdenu ex 8103 10 Odpad a šrot z tantalu 8104 20 Odpad a šrot z hliníku (s výjimkou odpadů, které patří do AA 190) (*) (*) Viz přílohu III rozhodnutí Komise 98/368/ES ze dne 18. května 1998 (Úř. věst. L 165, 10. 6. 1998, s. 20). 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 189 GA 220 GA 230 GA 240 GA 250 GA 260 GA 270 GA 280 GA 290 GA 300 GA 310 GA 320 GA 330 GA 340 GA 350 GA 360 GA 370 GA 400 GA 410 GA 420 8105 10 Odpad a šrot z kobaltu 8106 00 Odpad a šrot z bismutu 8107 10 Odpad a šrot z kadmia 8108 10 Odpad a šrot z titanu 8109 10 Odpad a šrot ze zirkonia 8110 00 Odpad a šrot z antimonu 8111 00 Odpad a šrot z manganu 8112 11 Odpad a šrot z beryllia 8112 20 Odpad a šrot z chromu 8112 30 Odpad a šrot z germania 8112 40 Odpad a šrot z vanadu 8112 91 Odpad a šrot z: — hafnia — india — niobu — rhenia — galia ex 2804 90 Odpad a šrot ze selenu ex 2804 50 Odpad a šrot z teluru ex 2805 30 Odpad a šrot ze vzácných zemin 2. V oddíle GB („Odpad s obsahem kovů, který vzniká při tavení, vytavování a rafinaci kovů“): GB 040 ex 2620 90 Struska z výroby drahých kovů a mědi pro další rafinaci 3. V oddíle GC („Ostatní odpad s obsahem kovů“) […] GC 070 […] ex 2619 00 Struska z výroby železa a oceli (včetně nízkolegované oceli), s výjimkou strusek, které vznikají výhradně pro splnění vnitrostátních a příslušných mezinárodních požadavků a norem (*) (*) Tato položka zahrnuje i strusky, které slouží jako zdroj oxidu titaničitého a vanadu. 4. V oddíle GD („Odpad z těžebních činností, v nedispergovatelné formě“): GD 040 GD 050 GD 060 ex 2529 30 Odpad z leucitu, nefelínu, nefelinového syenitu ex 2529 10 Odpad z živce ex 2529 21 Odpad z kazivce ex 2529 22 190 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 5. V oddíle GG („Ostatní odpad obsahující hlavně anorganické složky, které mohou obsahovat kovy a organické látky“): GG 030 ex 2621 Popel a struska z topenišť uhelných elektráren GG 040 ex 2621 Popílek z uhelných elektráren GG 060 ex 2803 Použité aktivní uhlí vznikající při úpravě pitné vody a v postupech zpracování potravin a při výrobě vitaminů GG 080 ex 2621 00 Chemicky stabilizovaná struska z výroby mědi, která obsahuje značné množství železa (přes 20 %) a byla upravena podle průmyslových norem (např. DIN 4301 a DIN 8201), určená především pro stavební účely a jako brusný prostředek GG 100 Uhličitan vápenatý z výroby kyanamidu vápenatého (s hodnotou pH nižší než 9) 6. V oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“): GH 013 ex 3915 30 Odpad, odřezky a úlomky z plastů — polymery vinylchloridu GH 015 ex 3915 90 Odpad, odřezky a úlomky z plastů — pryskyřice nebo jejich kondenzační produkty: — močovinoformaldehydové pryskyřice — fenolformaldehydové pryskyřice — melaminformaldehydové pryskyřice — epoxidové pryskyřice — alkydové pryskyřice — polyamidy 7. V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 050 ex 5302 90 Koudel a odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu konopí (Ca- nabis sativa L. ) 8. V oddíle GK („Pryžový odpad“): GK 020 4012 20 Použité pneumatiky GK 030 ex 4017 00 Odpad a úlomky z tvrdé pryže (např. ebonit) 9. V oddíle GO („Jiné odpady obsahující hlavně organické složky, které mohou obsahovat kovy a anorganické látky“): GO 040 GO 050 Odpad z fotografických nosných materiálů a filmů, neobsahující stříbro Fotoaparáty na jedno použití, bez baterií. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 191 BULHARSKO Všechny druhy, s výjimkou: 1. V oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“): a) Následující odpad a šrot z drahých kovů a jejich slitin: GA 010 GA 030 ex 7112 10 — zlata ex 7112 90 — ostatních vzácných kovů, např. stříbra POZNÁMKA: Rtuť jako znečišťující látka těchto kovů nebo jejich slitin nebo amalgámů se výslovně vylučuje. b) Následující odpad a šrot ze železa nebo oceli: GA 040 GA 060 GA 070 GA 080 GA 090 GA 100 GA 110 7204 10 7204 29 7204 30 7204 41 7204 49 7204 50 Odpad a šrot z litiny Odpad a šrot z jiných legovaných ocelí Odpad a šrot z pocínovaného železa a oceli Třísky ze soustružení, hobliny, odřezky, třísky, piliny, odstřižky a odpad z ražení, též paketované Ostatní odpad a šrot ze železa Přetavený odpad v ingotech ex 7302 10 Použité železné a ocelové kolejnice c) Následující odpad a šrot z neželezných kovů a jejich slitin: GA 120 GA 140 GA 150 GA 160 GA 170 7404 00 Odpad a šrot z mědi 7602 00 Odpad a šrot z hliníku 7802 00 Odpad a šrot z hliníku 7902 00 Odpad a šrot ze zinku 8002 00 Odpad a šrot z cínu 2. V oddíle GB („Odpad s obsahem kovů, který vzniká při tavení, vytavování a rafinaci kovů“): GB 010 GB 020 GB 021 GB 022 GB 023 GB 024 GB 025 GB 030 GB 040 2620 11 Odpad z tvrdého zinku Stěry a strusky s obsahem zinku: — zinková struska z povrchu lázně z technologie žárového zinkování ponorem, v deskách (> 90 % Zn) — zinková struska ze dna lázně z technologie žárového zinkování ponorem, v deskách (> 92 % Zn) — zinková struska z lití pod tlakem (> 85 % Zn) — zinková struska z procesu žárového zinkování ponorem, přetržitý proces, v deskách (> 92 % Zn) — zinkové stěry — hliníkové stěry ex 2620 90 Struska z výroby drahých kovů a mědi pro další rafinaci 3. V oddíle GC („Ostatní odpad s obsahem kovů“): GC 060 Použité katalyzátory s obsahem jakéhokoli kovu: — drahé kovy: zlato, stříbro — kovy platinové skupiny: ruthenium, rhodium, palladium, osmium, iridium, platina — kovy přechodných skupin: skandium, vanad, mangan, kobalt, měď, yttrium, titan, chrom, železo, nikl, zinek, zirkonium, niob, hafnium, wolfram, molybden, tantal, rhenium — lanthanidy (kovy vzácných zemin): lanthan, praseodym, samarium, gadoli- nium, dysprosium, erbium, ytterbium, cer, neodym, europium, terbium, hol- mium, thulium, lutecium 192 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 4. V oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“): GH 010 GH 011 GH 012 GH 013 3915 Odpad, odřezky a úlomky z plastů: ex 3915 10 — polymery ethylenu ex 3915 20 — polymery styrenu ex 3915 30 — polymery vinylchloridu 5. Všechny druhy uvedené v oddíle GI („Odpad z papíru, lepenky a papírových výrobků“) Všechny druhy, s výjimkou: BURKINA FASSO Všechny druhy uvedené v oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné (1) formě“). Všechny druhy, s výjimkou: KAMERUN 1. V oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“): a) Následující odpad a šrot z drahých kovů a jejich slitin: GA 010 GA 020 ex 7112 10 — zlata ex 7112 20 — platiny (výraz „platina“ zahrnuje platinu, iridium, osmium, paladium, rho- dium a ruthenium) GA 030 ex 7112 90 — ostatních drahých kovů, např. stříbra POZNÁMKA: Rtuť jako znečišťující látka těchto kovů nebo jejich slitin nebo amalgámů se výslovně vylučuje. b) Následující odpad a šrot ze železa nebo oceli: GA 040 GA 050 GA 060 GA 070 GA 080 GA 090 GA 100 GA 110 GA 120 GA 130 GA 150 GA 160 GA 170 GA 210 GA 220 GA 280 GA 300 7204 10 7204 21 7204 29 7204 30 7204 41 7204 49 7204 50 — Odpad a šrot z litiny — Odpad a šrot z korozivzdorné oceli — Odpad a šrot z ostatních legovaných ocelí — Odpad a šrot z pocínovaného železa a oceli — Třísky ze soustružení, hobliny, odřezky, třísky, piliny, odstřižky a odpad z ražení, též paketované — Ostatní odpad a šrot ze železa — Přetavený odpad v ingotech ex 7302 10 — Použité železné a ocelové kolejnice 7404 00 7503 00 7802 00 7902 00 8002 00 8104 20 Odpad a šrot z mědi Odpad a šrot z niklu Odpad a šrot z olova Odpad a šrot ze zinku Odpad a šrot z cínu Odpad a šrot z hořčíku (s výjimkou odpadů, které patří do AA 190) (*) ex 8105 10 Odpad a šrot z kobaltu ex 8111 00 Odpad a šrot z manganu ex 8112 20 Odpad a šrot z chromu (*) Viz přílohu III rozhodnutí 98/368/ES. 2. V oddíle GB („Odpad s obsahem kovů, který vzniká při tavení, vytavování a rafinaci kovů“): GB 050 ex 2620 90 Cínové strusky obsahující tantal s obsahem méně než 0,5 % cínu (1) Nedispergovatelná forma nezahrnuje žádný odpad ve formě prášku, kalu, prachu nebo pevných částic obsahujících nebezpečné tekuté odpady. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 193 3. V oddíle GC („Ostatní odpad s obsahem kovů“): GC 030 ex 8908 00 Lodě a jiná plovoucí zařízení k demontáži, řádně zbavené veškerého nákladu a ostatních materiálů pocházejících z provozu lodí, které mohou mít nebezpečné vlastnosti GC 040 Vraky motorových vozidel bez kapalin 4. V oddíle GE („Odpadní sklo v nedispergovatelné formě“): GE 010 ex 7001 00 Skleněné střepy a jiný skleněný odpad a úlomky, kromě skla z katodových tru- bic a jiného aktivovaného skla 5. V oddíle GF („Keramický odpad v nedispergovatelné formě“): GF 010 Odpad z keramiky, která byla po tvarování vypálena (před a/nebo po použití) 6. V oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“): GH 010 GH 011 GH 012 GH 013 3915 Odpad, odřezky a úlomky z plastů: ex 3915 10 — polymery ethylenu ex 3915 20 — polymery styrenu ex 3915 30 — polymery vinylchloridu 7. Všechny druhy uvedené v oddíle GI („Odpad z papíru, lepenky a papírových výrobků“) 8. V oddíle GJ („Textilní odpad“) GJ 010 5003 Hedvábný odpad (včetně zámotků nevhodných ke smotávání, přízového a rozvlákněného materiálu) GJ 011 GJ 012 GJ 020 GJ 021 GJ 022 GJ 023 GJ 030 GJ 031 GJ 032 GJ 033 GJ 090 5003 10 5003 90 5103 5103 10 5103 20 5103 30 5202 5202 10 5202 91 5202 99 — nemykaný či nečesaný — ostatní Odpad z vlny nebo z jemných nebo hrubých zvířecích chlupů, včetně přízového odpadu, avšak kromě rozvlákněného materiálu — výčesky z vlny nebo jemných zvířecích chlupů — ostatní odpad z vlny nebo jemných zvířecích chlupů — odpad z hrubých zvířecích chlupů Bavlněný odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) — přízový odpad (včetně odpadních vláken) — rozvlákněný materiál — ostatní ex 5305 29 Koudel a odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) z abaky (Manilské konopí nebo Musa textilis Nee) GJ 110 5505 Odpad z chemických vláken (včetně přízového odpadu a rozvlákněného mate- riálu): GJ 111 GJ 112 GJ 120 GJ 130 GJ 131 GJ 132 5505 10 5505 20 6309 00 ex 6310 — ze syntetických vláken — z umělých vláken Obnošené oděvy a použité textilní výrobky Použité hadry, odpad z motouzů, provazů, lan a šňůr a opotřebované výrobky z motouzů, provazů, lan a šňůr z textilních materiálů: ex 6310 10 — tříděné ex 6310 90 — ostatní 194 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 9. V oddíle GK („Pryžový odpad“): GK 020 4012 20 Odpad z keramiky, která byla po tvarování vypálena (před použitím i po něm) 10. Všechny druhy uvedené v oddíle GL („Odpad z neimpregnovaného korku a dřeva“) 11. V oddíle GM („Odpad vznikající v zemědělsko-potravinářském průmyslu“) GM 080 ex 2308 Sušený a sterilizovaný rostlinný odpad, zbytky a vedlejší produkty v podobě pelet nebo v jiné formě, druhu, jenž se používá ke krmení zvířat, jinde neuvedené nebo nezahrnuté Všechny druhy KAPVERDY KOLUMBIE 1. V oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné (1) formě“): Všechny druhy odpadu a šrotu z neželezných kovů a jejich slitin: […] 2. V oddíle GB („Odpad s obsahem kovů, který vzniká při tavení, vytavování a rafinaci kovů“): GB 040 ex 2620 90 Struska z výroby drahých kovů a mědi pro další rafinaci 3. V oddíle GC („Ostatní odpad s obsahem kovů“) GC 070 ex 2619 00 Struska z výroby železa a oceli (včetně nízkolegované oceli), s výjimkou strusek, které vznikají výhradně pro splnění vnitrostátních a příslušných mezinárodních požadavků a norem (*) (*) Tato položka zahrnuje i strusky, které slouží jako zdroj oxidu titaničitého a vanadu. 4. V oddíle GD („Odpad z těžebních činností, v nedispergovatelné formě“): GD 040 GG 050 GD 060 ex 2529 30 Odpad z leucitu, nefelínu, nefelinového syenitu ex 2529 10 Odpad z živce ex 2529 21 Odpad z kazivce ex 2529 22 5. V oddíle GG („Ostatní odpad obsahující hlavně anorganické složky, které mohou obsahovat kovy a organické látky“): GG 030 GG 040 GG 060 ex 2621 ex 2621 ex 2803 GG 080 ex 2621 00 Popel a struska z topenišť uhelných elektráren Popílek z uhelných elektráren Použité aktivní uhlí vznikající při úpravě pitné vody a v postupech zpracování potravin a při výrobě vitaminů Chemicky stabilizovaná struska z výroby mědi, která obsahuje značné množství železa (přes 20 %) a byla upravena podle průmyslových norem (např. DIN 4301 a DIN 8201), určená především pro stavební účely a jako brusný prostředek GG 100 Uhličitan vápenatý z výroby kyanamidu vápenatého (s hodnotou pH nižší než 9) (1) Nedispergovatelná forma nezahrnuje žádný odpad ve formě prášku, kalu, prachu nebo pevných částic obsahujících nebezpečné tekuté odpady. 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 195 6. V oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“): GH 013 GH 015 ex 3915 30 Odpad, odřezky a úlomky z plastů, polymery vinylchloridu ex 3915 90 — Odpad, odřezky a úlomky z plastů — pryskyřice nebo jejich kondenzační produkty: — močovinoformaldehydové pryskyřice — fenolformaldehydové pryskyřice — melaminformaldehydové pryskyřice — epoxidové pryskyřice — polyamidy 7. V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 050 ex 5302 90 Koudel a odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu konopí (Ca- nabis sativa L. ) 8. V oddíle GK („Pryžový odpad“): GK 020 GK 030 4012 20 Použité pneumatiky ex 4017 00 Odpad a úlomky z tvrdé pryže (např. ebonit) 9. V oddíle GO („Ostatní odpady obsahující hlavně organické složky, které mohou obsahovat kovy a anorganické látky“): GO 040 GO 050 Odpad z fotografických nosných materiálů a filmů, neobsahující stříbro Fotoaparáty na jedno použití, bez baterií Federální islámská republika KOMORY Všechny druhy, s výjimkou: V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 120 6309 00 Obnošené oděvy a použité textilní výrobky. Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy KOSTARIKA DOMINIKA DOMINIKÁNSKÁ REPUBLIKA DŽIBUTI 196 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 Všechny druhy, s výjimkou: EGYPT 1. Všechny druhy uvedené v oddíle GA(„Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“) 2. Všechny druhy uvedené v oddíle GI („Odpad z papíru, lepenky a papírových výrobků“) 3. Všechny druhy uvedené v oddíle GJ („Textilní odpad“) Všechny druhy FIDŽI GAMBIE Všechny druhy, s výjimkou:V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 120 6309 00 Obnošené oděvy a použité textilní výrobky Všechny druhy GHANA GRENADA Všechny druhy, s výjimkou:V oddíle GK („Pryžový odpad“): GK 020 4012 20 Použité pneumatiky Všechny druhy Všechny druhy GUAYANA KIRIBATI KUVAJT Všechny druhy, s výjimkou:V oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“): GH 011 ex 3915 10 Odpad, odřezky a úlomky z plastů — polymerů ethylenu Všechny druhy, s výjimkou:V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 120 6309 00 Obnošené oděvy a použité textilní výrobky LIBANON Všechny druhy, s výjimkou: MALAWI 1. Všechny druhy uvedené v oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“) 2. Všechny druhy uvedené v oddíle GE („Odpadní sklo v nedispergovatelné formě“) 3. Všechny druhy uvedené v oddíle GI („Odpad z papíru, lepenky a papírových výrobků“) 4. V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 120 6309 00 Obnošené oděvy a použité textilní výrobky 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 197 Všechny druhy MALEDIVY MALI 1. V oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné (1) formě“) Všechny druhy odpadu a šrotu z neželezných kovů a jejich slitin 2. Všechny druhy uvedené v oddíle GE („Odpadní sklo v nedispergovatelné formě“) 3. Všechny druhy uvedené v oddíle GF („Keramický odpad v nedispergovatelné formě“) 4. Všechny druhy uvedené v oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“) 5. Všechny druhy uvedené v oddíle GN („Odpad vznikající při vydělávání kůží a kožedělné činnosti a použití kůže“) Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy MOLDAVSKO MONGOLSKO MYANMAR NIKARAGUA NIGER Všechny druhy, s výjimkou: 1. V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 120 6309 00 Obnošené oděvy a použité textilní výrobky 2. V oddíle GK („Pryžový odpad“): GK 020 4012 20 Použité pneumatiky Všechny druhy, s výjimkou:Všechny druhy uvedené v oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“) NIGÉRIE Všechny druhy, s výjimkou: 1. V oddíle GK („Pryžový odpad“): PÁKISTÁN GK 020 4012 20 Použité pneumatiky 2. V oddíle GM („Odpad vznikající v zemědělsko-potravinářském průmyslu“) GM 070 ex 2307 Vinné kaly 3. V oddíle GN („Odpad vznikající při vydělávání kůží a kožedělné činnosti a použití kůže“) GN 010 ex 0502 00 Odpad ze štětin a chlupů domácích a divokých prasat nebo z jezevčích a jiných chlupů k výrobě kartáčnického zboží (1) Nedispergovatelná forma nezahrnuje žádný odpad ve formě prášku, kalu, prachu nebo pevných částic obsahujících nebezpečné tekuté odpady. 198 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 Všechny druhy PAPUA NOVÁ GUINEA Všechny druhy, s výjimkou: 1. V oddíle GI („Odpad z papíru, lepenky a papírových výrobků“) PARAGUAY 2. V oddíle GJ („Textilní odpad“) GJ 010 5003 Odpad z vlny nebo z jemných nebo hrubých zvířecích chlupů, včetně přízového odpadu, avšak kromě rozvlákněného materiálu GJ 011 GJ 030 GJ 031 GJ 032 5003 10 — výčesky z vlny nebo jemných zvířecích chlupů 5202 5202 10 5202 91 Ostatní odpad z vlny nebo jemných zvířecích chlupů Odpad z hrubých zvířecích chlupů Bavlněný odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) 3. V oddíle GL („Odpad z neimpregnovaného korku a dřeva“): GL 020 4501 90 Korkový odpad, drcený, granulovaný nebo na prach umletý korek Všechny druhy Všechny druhy, s výjimkou: 1. V oddíle GJ („Textilní odpad“) GJ 111 5505 10 PERU SÃO TOMÉ E PRÍNCIPE Odpad z chemických vláken (včetně přízového odpadu a rozvlákněného mate- riálu): — ze syntetických vláken GJ 120 GJ 130 GJ 131 GJ 132 6309 00 Obnošené oděvy a použité textilní výrobky ex 6310 Použité hadry, odpad z motouzů, provazů, lan a šňůr a opotřebované výrobky z motouzů, provazů, lan a šňůr z textilních materiálů: ex 6310 10 — tříděné ex 6310 90 — ostatní 2. V oddíle GK („Pryžový odpad“): GK 020 4012 20 Použité pneumatiky Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy SAUDSKÁ ARÁBIE SENEGAL SEYCHELSKÁ REPUBLIKA 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 199 SINGAPUR Všechny druhy, s výjimkou: 1. V oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“): a) Následující odpad a šrot z drahých kovů a jejich slitin: GA 010 GA 020 ex 7112 10 — zlata ex 7112 20 — platiny (výraz „platina“ zahrnuje platinu, iridium, osmium, paladium, rho- dium a ruthenium) GA 030 ex 7112 90 — ostatních vzácných kovů, např. stříbra POZNÁMKA:Rtuť jako znečišťující látka těchto kovů nebo jejich slitin nebo amalgámů se výslovně vylučuje. b) Následující odpad a šrot ze železa a oceli: GA 040 GA 050 GA 060 7204 10 7204 21 7204 29 Odpad a šrot z litiny Odpad a šrot z korozivzdorné oceli Odpad a šrot z jiných legovaných ocelí c) Následující odpad a šrot z neželezných kovů a jejich slitin: GA 120 GA 130 GA 140 GA 150 GA 160 GA 170 GA 190 GA 250 GA 260 GA 280 GA 300 GA 320 GA 350 7404 00 7503 00 7602 00 7802 00 7902 00 8002 00 Odpad a šrot z mědi Odpad a šrot z niklu Odpad a šrot z hliníku Odpad a šrot z olova Odpad a šrot ze zinku Odpad a šrot z cínu ex 8102 91 Odpad a šrot z molybdenu ex 8108 10 Odpad a šrot z titanu ex 8109 10 Odpad a šrot ze zirkonia ex 8111 00 Odpad a šrot z manganu ex 8112 20 Odpad a šrot z chromu ex 8112 40 Odpad a šrot z vanadu ex 8112 91 Odpad a šrot z: niobu 2. V oddíle GC („Ostatní odpad s obsahem kovů“) GC 070 ex 2619 00 Struska z výroby železa a oceli (včetně nízkolegované oceli), s výjimkou strusek, které vznikají výhradně pro splnění vnitrostátních a příslušných mezinárodních požadavků a norem (*) (*) Tato položka zahrnuje i strusky, které slouží jako zdroj oxidu titaničitého a vanadu. 3. V oddíle GD („Odpad z těžebních činností, v nedispergovatelné formě“): GD 020 ex 2514 00 Odpad z břidlice, včetně odpadů z hrubého osekání, řezání nebo dělení jiným způsobem 4. V oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“): GH 013 ex 3915 30 Odpad, odřezky a úlomky z plastů — polymerů vinylchloridu 200 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY SV. KRYŠTOF A NEVIS SV. LUCIE SV. VINCENT A GRENADINY TANZANIE Všechny druhy, s výjimkou: V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 120 6309 Obnošené oděvy a použité textilní výrobky. Všechny druhy, s výjimkou: UGANDA 1. V oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“): GA 050 GA 060 7204 21 7204 29 Odpad a šrot z korozivzdorné oceli Odpad a šrot z jiných legovaných ocelí 2. V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 120 6309 00 Obnošené oděvy a použité textilní výrobky Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy TUVALU VANUATU ZÁPADNÍ SAMOA 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 201 PŘÍLOHA B Země a území, které neodpověděly na sdělení Komise o přepravě k využití některých druhů odpadů uvedených v příloze II nařízení Rady (EHS) č. 259/93 Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy, s výjimkou: AFGHÁNISTÁN ALŽÍR ANGOLA 1. Všechny druhy uvedené v oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“) 2. Všechny druhy uvedené v oddíle GE („Odpadní sklo v nedispergovatelné formě“) 3. Všechny druhy uvedené v oddíle GI („Odpad z papíru, lepenky a papírových výrobků“) 4. Všechny druhy uvedené v oddíle GJ („Textilní odpad“) 5. Všechny druhy uvedené v oddíle GK („Pryžový odpad“) Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy ARMÉNIE ÁZERBÁJDŽÁN BAHRÁJN BANGLADÉŠ BRUNEJ BURUNDI KAMBODŽA EKVÁDOR EL SALVADOR ROVNÍKOVÁ GUINEA ERITREA 202 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy ETIOPIE BÝVALÁ JUGOSLÁVSKÁ REPUBLIKA MAKEDONIE GABUN GUATEMALA GUINEA Všechny druhy, s výjimkou: V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 120 6309 00 Obnošené oděvy a použité textilní výrobky Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy HAITI HONDURAS POBŘEŽÍ SLONOVINY KAZACHSTÁN KYRGYZSTÁN LAOS LESOTHO MAROKO MOZAMBIK NAMIBIE NEPÁL OMÁN 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 203 Všechny druhy Všechny druhy PANAMA KATAR RUSKÁ FEDERACE Všechny druhy, s výjimkou: 1. V oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“): a) Následující odpad a šrot z neželezných kovů a jejich slitin: GA 150 GA 160 GA 170 GA 180 GA 190 GA 200 GA 210 GA 220 GA 230 GA 240 GA 250 GA 260 GA 270 GA 280 GA 290 GA 300 GA 310 GA 320 GA 330 GA 340 GA 350 GA 400 GA 410 7802 00 7902 00 8002 00 Odpad a šrot z olova Odpad a šrot ze zinku Odpad a šrot z cínu ex 8101 91 Odpad a šrot z wolframu ex 8102 91 Odpad a šrot z molybdenu ex 8103 10 Odpad a šrot z tantalu 8104 20 Odpad a šrot z hořčíku (s výjimkou odpadů, které patří do AA 190) (*) ex 8105 10 Odpad a šrot z kobaltu ex 8106 00 Odpad a šrot z bismutu ex 8107 10 Odpad a šrot z kadmia ex 8108 10 Odpad a šrot z titanu ex 8109 10 Odpad a šrot ze zirkonia ex 8110 00 Odpad a šrot z antimonu ex 8111 00 Odpad a šrot z manganu ex 8112 11 Odpad a šrot z berillia ex 8112 20 Odpad a šrot z chromu ex 8112 30 Odpad a šrot z germania ex 8112 40 Odpad a šrot z vanadu ex 8112 91 Odpad a šrot z: — hafnia — india — niobu ex 2804 90 Odpad a šrot ze selenu ex 2804 50 Odpad a šrot ze selenu (*) Viz přílohu III rozhodnutí Komise 98/368/ES ze dne 18. května 1998 (Úř. věst. L 165, 10. 6. 1998, s. 20). 2. V oddíle GB („Odpad s obsahem kovů, který vzniká při tavení, vytavování a rafinaci kovů“): GB 010 GB025 ex 2620 11 Odpad z tvrdého zinku — stěry a strusky s obsahem zinku 3. V oddíle GC („Ostatní odpad s obsahem kovů“) GC 030 ex 8908 00 GC 070 ex 2619 00 Lodě a jiná plovoucí zařízení k demontáži, řádně zbavené veškerého nákladu a ostatních materiálů pocházejících z provozu lodí, které mohou mít nebezpečné vlastnosti. Struska z výroby železa a oceli (včetně nízkolegované oceli), s výjimkou strusek, které vznikají výhradně pro splnění vnitrostátních a příslušných mezinárodních požadavků a norem (*) (*) Tato položka zahrnuje i strusky, které slouží jako zdroj oxidu titaničitého a vanadu. 204 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 4. V oddíle GD („Odpad z těžebních činností, v nedispergovatelné formě“): GD 020 ex 2514 00 Odpad z břidlice, včetně odpadů z hrubého osekání, řezání nebo dělení jiným způsobem GD 030 GD 070 2525 30 Odpad ze slídy ex 2811 22 Odpad z oxidu křemičitého v pevné formě s výjimkou těch, které jsou použí- vány ve slévárenství 5. V oddíle GG („Ostatní odpad obsahující hlavně anorganické složky, které mohou obsahovat kovy a organické látky“): GG 030 GG 040 GG 060 ex 2621 ex 2621 ex 2803 Popel a struska z topenišť uhelných elektráren Popílek z uhelných elektráren Použité aktivní uhlí vznikající při úpravě pitné vody a v postupech zpracování potravin a při výrobě vitaminů GG 110 ex 2621 00 Neutralizované červené kaly z výroby oxidu hlinitého 6. Všechny druhy uvedené v oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“) 7. V oddíle GJ („Textilní odpad“): GJ 110 5505 Odpad z chemických vláken (včetně přízového odpadu a rozvlákněného mate- riálu): GJ 111 GJ 112 5505 10 5505 20 — ze syntetických vláken — z umělých vláken 8. Všechny druhy uvedené v oddíle GK („Pryžový odpad“) 9. V oddíle GM („Odpad vznikající v zemědělsko-potravinářském průmyslu“): GM 090 1522 Degras; zbytky ze zpracování živočišných tuků nebo živočišných a rostlinných vosků GM 100 0506 90 Odpad z kostí a rohů, neopracované, zbavené tuku, jednoduše upravené (ale nepřiříznuté do tvaru), upravené kyselinou nebo zbavené klihu GM 110 ex 0511 91 Odpad z ryb 10. V oddíle GN („Odpad vznikající při vydělávání kůží a kožedělné činnosti a použití kůže“): GN 010 ex 0502 00 Odpad ze štětin a chlupů domácích a divokých prasat nebo z jezevčích a jiných chlupů k výrobě kartáčnického zboží GN 020 GN 030 ex 0503 00 Odpad z žíní, též ve štůčkách, s podložkou nebo bez podložky ex 0505 90 Odřezky a jiné odpady kůží (usní) nebo kompozitních usní, nepoužitelné k výrobě koženého zboží, kromě kožedělných kalů 15/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 205 11. V oddíle GO („Jiné odpady obsahující hlavně organické složky, které mohou obsahovat kovy a anorganické látky“): GO 010 ex 0501 00 Odpad z vlasů ŠALAMOUNOVY OSTROVY Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy SÚDÁN SVAZIJSKO SÝRIE TÁDŽIKISTÁN TONGA TUNISKO Všechny druhy v příloze II, s výjimkou: 1. V oddíle GA („Odpad z kovů a kovových slitin v kovové, nedispergovatelné formě“): a) Následující odpad a šrot ze železa nebo oceli: GA 110 ex 7302 10 Použité železné a ocelové kolejnice b) Následující odpad a šrot z neželezných kovů a jejich slitin: GA 120 GA 140 GA 170 7404 00 7602 00 8002 00 Odpad a šrot z mědi Odpad a šrot z hliníku Odpad a šrot z cínu 2. V oddíle GC („Ostatní odpad s obsahem kovů“): GC 030 ex 8908 00 Lodě a jiná plovoucí zařízení k demontáži, řádně zbavená veškerého nákladu a ostatních materiálů pocházejících z provozu lodí, které mohou mít nebezpečné vlastnosti 3. Všechny druhy uvedené v oddíle GH („Odpad z tuhých plastů“): 4. Všechny druhy uvedené v oddíle GI („Odpad z papíru, lepenky a papírových výrobků“) 206 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 4 5. V oddíle GJ („Textilní odpad“) GJ 010 5003 GJ 012 GJ 020 GJ 030 GJ 060 5003 90 5103 5202 ex 5303 90 GJ 070 ex 5304 90 GJ 111 5505 10 GJ 120 GJ 130 6309 00 ex 6310 Odpad z chemických vláken (včetně přízového odpadu a rozvlákněného mate- riálu) — ostatní Odpad z vlny či jemné nebo hrubé zvířecí srsti, včetně odpadní příze, kromě rozvlákněného materiálu Bavlněný odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) Koudel a odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) z juty a jiných textilních lýkových vláken (s výjimkou lnu, konopí a ramie) Koudel a odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) ze sisalu a jiných textilních vláken rodu agáve Odpad z chemických vláken (včetně přízového odpadu a rozvlákněného mate- riálu) — ze syntetických vláken Obnošené oděvy a použité textilní výrobky Použité hadry, odpad z motouzů, provazů, lan a šňůr a opotřebované výrobky z motouzů, provazů, lan a šňůr z textilních materiálů: 6. Všechny druhy uvedené v oddíle GK („Pryžový odpad“): 7. V oddíle GM („Odpad vznikající v zemědělsko-potravinářském průmyslu“) GM 080 ex 2308 GM 130 Sušený a sterilizovaný rostlinný odpad, zbytky a vedlejší produkty v podobě pelet nebo v jiné formě, druhu, jenž se používá ke krmení zvířat, jinde neuvedené nebo nezahrnuté Odpad ze zemědělsko-potravinářského průmyslu, kromě vedlejších produktů, které vyhovují vnitrostátním a mezinárodním požadavkům a normám pro lidskou spotřebu nebo spotřebu zvířat 8. V oddíle GN („Odpad vznikající při vydělávání kůží a kožedělné činnosti a použití kůže“) GN 010 ex 0502 00 Odpad ze štětin a chlupů domácích a divokých prasat nebo z jezevčích a jiných chlupů k výrobě kartáčnického zboží GN 020 GN 040 ex 0503 00 Odpad z žíní, též ve štůčkách, s podložkou nebo bez podložky ex 4110 00 Odřezky a jiné odpady kůží (usní) nebo kompozitních usní, nepoužitelné k výrobě koženého zboží, kromě kožedělných kalů Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy Všechny druhy TURKMENISTÁN UZBEKISTÁN VATIKÁN VENEZUELA VIETNAM JEMEN ZIMBABWE


title: Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en gemensam ram för elektroniska signaturer

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial transaction
data protection
electronic mail
information network

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 04. 1999 KOM(1999) 195 slutlig 98/0191 (COD) Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om en gemensam ram för elektroniska signaturer (framlagt av kommissionen enligt artikel 189b. 2 i EG-fördraget) SAMMANFATTNING Den 13 januari 1999 antog Europaparlamentet en lagstiftningsresolution om godkännande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en gemensam [KOM(1998) 297 slutlig – C4-0376/98 - ram för elektroniska signaturer 98/191(COD)], samtidigt som det gjorde vissa ändringsförslag. Kommissionen uppmanades att ändra enlighet med parlamentets förslag ändringsförslag. sitt i Syftet med direktivet är att säkerställa den inre marknadens funktion när det gäller elektroniska signaturer genom upprättandet av en harmoniserad och lämplig rättslig ram för användningen av elektroniska signaturer i gemenskapen. I direktivet fastställs en rad kriterier som utgör grunden för det rättsliga erkännandet av elektroniska signaturer. Förslagets rättsliga grund är artiklarna 57. 2, 66 och 100a i EG-fördraget. I direktivet fastställs en rättslig ram för vissa certifieringstjänster som gjorts allmänt tillgängliga. I direktivet läggs tonvikten på dessa tjänster och fastställs gemensamma krav på tillhandahållare av certifieringstjänster och på certifikaten. Målet är att signaturer och certifikat skall kunna godkännas över gränserna i Europeiska gemenskapen. Direktivet är tekniskt neutralt, eftersom det täcker ett brett spektrum av "elektroniska signaturer". Direktivet har två utgångspunkter: Tillhandahållare av certifieringstjänster skall i allmänhet kunna erbjuda sina tjänster utan föregående tillstånd. skall medlemsstaterna kunna införa frivilliga ackrediteringssystem med Samtidigt gemensamma villkor för att öka säkerheten. Direktivets syfte är att bidra till en harmoniserad rättslig ram i gemenskapen genom att man ser till att elektroniska signaturer erkänns rättsligt. För att bygga upp förtroendet både bland konsumenter och i de branscher som litar på certifieringen införs genom direktivet av certifieringstjänster. Direktivet omfattar också mekanismer för samarbetet med tredje land för att bidra till att certifieringstjänster erkänns internationellt. om ersättningsansvar bestämmelser tillhandahållare för Av de 32 ändringsförslag som Europaparlamentet antog vid den första behandlingen kan kommissionen godta 22 helt (ändringsförslag 3, 11, 12, 14, 18, 20, 27, 30, 31, 32, 33 och 34), delvis eller i princip (ändringsförslag 2, 4, 5, 9, 13, 16, 17, 21, 22 och 25). Kommissionen kan inte godta 10 av parlamentets ändringsförslag av rättsliga skäl (ändringsförslag 1, 10, 24, 28, 29), på grund av att de innehåller onödiga bestämmelser (ändringsförslag 6 och 7) eller på grund av att de skulle skapa genomförandeproblem (ändringsförslag 15, 23 och 26). 2 MOTIVERING Kommissionen överlämnar härmed ett ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en gemensam ram för elektroniska signaturer. Kommissionen har i det ändrade förslaget tagit hänsyn till de ändringsförslag som Europaparlamentet framlade vid första behandlingen och som kan godtas av kommissionen. 1) INLEDNING a) Bakgrund Kommissionen tog det första initiativet i detta sammanhang genom att den 8 oktober 1997 lägga fram ett meddelande om "Säkerhet och pålitlighet vid elektronisk kommunikation – Mot en europeisk ram för digitala signaturer och kryptering" (KOM(97) 0503 slutlig – C4-0648/97). I meddelandet framhålls behovet av ett enhetligt tillvägagångssätt. I sitt ställningstagande av den 1 december 1997 välkomnade rådet kommissionens initiativ och uppmanade kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till direktiv om elektroniska signaturer. I sin resolution av den 17 juli 1998 (A4- 0189/98) underströk Europaparlamentet behovet av en rättslig ram på europeisk nivå för att skapa ömsesidigt förtroende för digitala signaturer och för att uppmuntra utvecklingen av elektronisk handel och kommunikation. Den 13 maj 1998 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en gemensam ram för elektroniska signaturer [KOM(1998) 297 slutlig – C4-0376/98 – 98/191(COD)]. Utkastet till direktiv utarbetades för att förekomma de initiativ till rättsliga ramar för elektroniska signaturer som höll på att tas i flera av Europeiska unionens medlemsstater. Direktivet måste därför ses som en förebyggande åtgärd i syfte att skapa en harmoniserad ram för autentiseringstjänster i Europa. I direktivet beaktas också den elektroniska betydelse. Förslagets rättsliga grund är artiklarna 57. 2, 66 och 100a i EG-fördraget. kommunikationens internationella till Europaparlamentet och rådet. Den 16 juni 1998 överlämnades förslaget formellt Ekonomiska och sociala kommittén avgav ett positivt yttrande den 2–3 december 1998. Regionkommittén avgav sitt positiva yttrande den 13–14 januari 1999. Europaparlamentet antog en resolution vid första behandlingen den 13 januari 1999, där det ställde sig positivt till kommissionens förslag och gjorde 32 ändringsförslag. b) Syftet med direktivet Syftet med direktivet är att säkerställa den gemensamma marknadens funktion på området för elektroniska signaturer genom att man skapar en harmoniserad och lämplig rättslig ram för användningen av elektroniska signaturer i gemenskapen. I direktivet fastställs en rad kriterier som bildar grunden för ett rättsligt erkännande av elektroniska signaturer. Den världsomspännande elektroniska kommunikationen och handeln är beroende av att internationella och nationella lagar fortlöpande anpassas till den tekniska infrastrukturens snabba utveckling. Om konsumenter och näringsliv i Europa verkligen fullt ut skall kunna utnyttja de möjligheter som elektronisk kommunikation erbjuder, måste man ta itu med dessa frågor. 3 c) Direktivets innehåll - Tillämpningsområde I direktivet fastställs en rättslig ram för vissa certifieringstjänster som gjorts allmänt tillgängliga. I direktivet läggs tonvikten på dessa tjänster och fastställs gemensamma krav på tillhandahållare av certifieringstjänster och på certifikaten så att signaturer och certifikat kan godkännas över gränserna i Europeiska gemenskapen. Uppenbara användningsområden för teknik för elektroniska signaturer är slutna system, exempelvis ett företags lokala nät eller ett banksystem. Certifikat och elektroniska signaturer används också i auktoriseringssyften, t. ex. för att få tillgång till ett privat konto. På dessa områden ser kommissionen inte något överhängande harmoniseringsbehov. - Teknisk neutralitet finnas många olika En trolig utveckling är att det kommer att autentiseringsmetoder. Direktivets tillämpningsområde måste därför vara tillräckligt omfattande så att det täcker hela spektrumet av "elektroniska signaturer". Digitala signaturer på grundval av kryptografisk teknik anses för närvarande vara en viktig form av elektronisk signatur. I förslaget klargörs dock att regelverk måste vara tillräckligt anpassbart för att täcka ett europeiskt eventuella andra tekniska lösningar för autentisering. - Två utgångspunkter av via certifieringstjänster Direktivet har två utgångspunkter: Det viktigaste målet är att uppmuntra hela tillhandahållandet gemenskapen. Med tanke på tjänsteutbudet och tillämpningsmöjligheterna bör tillhandahållare av certifieringstjänster i allmänhet kunna erbjuda sina tjänster utan föregående tillstånd. På detta område bör marknaden kunna utvecklas fritt. Samtidigt skall medlemsstaterna kunna införa frivilliga ackrediteringssystem med gemensamma villkor för att öka säkerheten. Sådana system erbjuder en lämplig ram för att tillhandahållare av certifieringstjänster skall kunna fortsätta att utveckla sina tjänster så att de uppnår den tillförlitlighet, säkerhet och kvalitet som marknaden, konsumenterna och medborgarna kräver. öppna nät i - Grundläggande krav I det föreslagna direktivet fastställs grundläggande krav på certifikat och tillhandahållare av certifieringstjänster för att skapa en harmoniserad europeisk ram. Kraven är inte särskilt detaljerade och hänger uteslutande ihop med det rättsliga erkännandet av elektroniska signaturer. - Rättsligt erkännande av elektroniska signaturer Avsikten med direktivet är att bidra till en harmoniserad rättslig ram i gemenskapen genom att man ser till att elektroniska signaturer erkänns rättsligt. Rättsligt erkännande innebär att elektroniska signaturer, som är baserade på kvalificerade certifikat som utfärdats av en tillhandahållare av certifieringstjänster som uppfyller kraven i bilaga II, å ena sidan erkänns såsom uppfyllande de rättsliga krav som 4 ställs på en handskriven signatur, å andra sidan kan godtas som bevis vid rättsliga förfaranden på samma sätt som handskrivna signaturer. - Ersättningsansvar För att bygga upp förtroendet både bland konsumenter och i de branscher som litar på certifieringen införs genom direktivet bestämmelser om ersättningsansvar för tillhandahållare av certifieringstjänster. Enligt förslaget är tillhandahållare av certifieringstjänster framför allt ansvariga för giltigheten av ett certifikats innehåll. - Internationell betydelse Direktivet omfattar mekanismer för samarbetet med tredje land för att bidra till ett internationellt erkännande av certifieringstjänster. Syftet är framför allt att sörja för klara villkor på vilka medlemsstaterna kan godkänna certifikat från tredje land. Mekanismerna syftar dessutom till förhandlingar om bilaterala och multilaterala avtal som skall föras av kommissionen. Detta är viktigt för att utveckla den internationella elektroniska handeln. - Dataskydd syftar till att harmonisera nationella bestämmelser Direktivet som tillvaratar offentliga intressen, såsom skydd av privatlivet och personliga uppgifter, i samband med elektroniska signaturer. Genom direktivet får man också ett lämpligt hjälpmedel för att bevara konsumenternas anonymitet i samband med elektroniska transaktioner (certifikat med pseudonym i stället för undertecknarens namn). 2) PARLAMENTETS KOMMISSIONEN ÄNDRINGSFÖRSLAG SOM GODTAGITS AV Av de 32 ändringsförslag som Europaparlamentet antog vid första behandlingen kunde kommissionen godta 22 helt, delvis eller i princip. Ändringsförslag som godtagits helt: 3, 11, 12, 14, 18, 20, 27, 30, 31, 32, 33 och 34. Ändringsförslag som godtagits delvis eller i princip: 2, 4, 5, 9, 13, 16, 17, 21, 22 och 25. Kommissionen kunde godta de ändringsförslag som - - gör texten klarare och mer fullständig (ändringsförslag 2, 3, 5, 9, 11–14, 16–18, 20– 22, 25, 27, 30–34), ger en tydlig fingervisning om hur direktivet skall ses över (ändringsförslag 4). i slutet av 2002 Kommissionen har i sitt ändrade förslag fört in Europaparlamentets ändringsförslag och gjort en rad tillägg för att göra texten enhetlig. 5 3) PARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG SOM INTE GODTAGITS AV KOMMISSIONEN Av följande skäl kunde 10 ändringsförslag inte godtas: • Rättsliga frågor, bland annat på grund av att ändringsförslagen inte följer befintliga gemenskapsbestämmelser. • Ändringsförslagen innehåller onödiga bestämmelser. • Ändringsförslagen skulle orsaka genomförandeproblem. a) Rättsliga frågor • Enligt parlamentets förslag skall man i skäl 3 hänvisa till "elektroniska" signaturer i stället för "digitala" (ändringsförslag 1). Kommissionen anser att parlamentet har rätt i att försöka få texten att uteslutande handla om elektroniska signaturer, eftersom direktivet endast gäller sådana signaturer. Skäl 3 är emellertid ett citat ur rådets slutsats av den 1 december 1997, varför det inte finns någon anledning att ändra ordalydelsen. • Parlamentet att föreslår rådets beslut 87/373/EEG av den 13 juli 1987, där det "kontaktkommitté" ändra "rådgivande kommitté" (ändringsförslag 10 och 28) och att införa en rad skyldigheter vad gäller rådfrågning och information (ändringsförslag 28). Detta skulle avvika från kommittéförfarandet enligt fastställs olika kommittétyper. De informationsskyldigheterna rådfrågnings- överensstämmer varken med förfarandena enligt direktivet eller med nuvarande praxis i befintliga arbetsgrupper. Kommissionen kan försäkra parlamentet att kommittén kommer att kontakta branschen, användare och konsumenter på frivillig grund. föreslagna och till Kommitténs uppgift bör vara att klargöra hur kraven enligt bilaga I respektive II och standarder skall tillämpas men inte hur de skall utvecklas. Kommittén skulle annars nästan få lagstiftningsbefogenheter. • Den åtskillnad som görs mellan kommittétyp och kommittéförfarande (artikel 9) och kommitténs funktion (artikel 10) gör texten klarare. Kommissionen vill därför helst inte ta bort artikel 10 (ändringsförslag 29). • Enligt parlamentets ändringsförslag 24 skall förslag om mandat för att förhandla om bilaterala och multilaterala avtal rådet utan också till Europaparlamentet. Detta strider mot artikel 113 i EG-fördraget, enligt vilken lägga fram förslag för rådet men inte för kommissionen endast skall parlamentet. inte bara lämnas till • Parlamentet föreslår ett tillägg enligt vilket tillhandahållare av certifieringstjänster får föra in en pseudonym i certifikatet om detta är tillåtet enligt den nationella lagstiftningen för icke elektronisk handel (ändringsförslag 26). Det finns inga allmänna nationella regler om pseudonym för icke elektronisk handel, eftersom det inte finns något behov av detta. Konsumenten kan i princip välja om han eller hon vill vara anonym. Syftet med artikel 8. 3 är att skapa de förutsättningar som krävs för att man skall kunna utföra elektroniska transaktioner på samma sätt som icke elektroniska. 6 b) Onödiga bestämmelser • Parlamentet föreslår att man för in ett skäl enligt vilket internationella avtal inte får hindra Europeiska unionen och medlemsstaterna från att bibehålla och vidareutveckla bestämmelser om dataskydd (ändringsförslag 6). Det är en självklarhet att befintliga dataskyddsbestämmelser måste respekteras och att man i avtal om elektroniska signaturer måste respektera Europeiska unionens och medlemsstaternas rätt att bibehålla och vidareutveckla sådana regler. Det är därför onödigt att införa en bestämmelse om detta. • Parlamentet föreslår att man för in ett skäl enligt vilket avtal om elektroniska signaturer även bör omfatta dataskydd och respekt för privatlivet (ändringsförslag 7). Det är en inom ramen för sådana avtal måste tas hänsyn till befintliga självklarhet att det dataskyddsbestämmelser och i till bestämmelser om internationella dataflöden. Kommissionen anser därför att denna bestämmelse är onödig. synnerhet c) Genomförandeproblem • Att lägga till ordet "oberoende" i definitionen av tillhandahållare av certifieringstjänster i artikel 2. 6 (ändringsförslag 15) skulle medföra genomförandeproblem. Det är oklart vad som egentligen menas med detta krav, om man med detta exempelvis avser ekonomiskt oberoende, organisatoriskt oberoende eller något annat. Dessutom vore det bättre att införa ett sådant krav i bilaga II än i definitionen. • Av liknande skäl kan ändringsförslag 23 inte godtas. Parlamentet föreslår att man inför ett nytt stycke i artikel 6 enligt vilket tillhandahållare av certifieringstjänster skall hålla sig till de uppgifter som fastställs i deras stadgar. För det första är det oklart vad denna bestämmelse syftar till. För det andra är tillhandahållare av certifieringstjänster inte skyldiga att upprätta stadgar och det förklaras inte heller vilken rättslig betydelse sådana stadgar skulle ha. För det tillhandahållare av certifieringstjänster skulle kunna se till att de inte blir föremål för någon administrativ kontroll. Artikel 6 är dessutom inte rätt ställe för en sådan bestämmelse, eftersom den föreslagna ordalydelsen inte syftar till ersättningsansvar. tredje är det ovisst hur 4) SLUTSATSER Kommissionen har helt eller delvis godkänt 22 av de 32 ändringsförslag som Europaparlamentet antog vid första behandlingen. I enlighet med artikel 189b. 2 i EG-fördraget ändrar kommissionen sitt ursprungliga förslag för att föra in de föreslagna ändringarna. 7 Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om en gemensam ram för elektroniska signaturer (Text av betydelse för EES) Ursprunglig ordalydelse Ändrad ordalydelse Skäl 4 (på grundval av ändringsförslag 2) 4. Elektronisk kommunikation och handel kräver elektroniska signaturer och därtill hörande tjänster som gör det möjligt att autentisera data. Olika bestämmelser för rättsligt erkännande av elektroniska signaturer och ackreditering av tillhandahållare av certifieringstjänster i medlemsstaterna kan skapa betydande hinder för elektronisk kommunikation och elektronisk handel och därigenom hindra utvecklingen av den inre marknaden. Med hänsyn till att de åtgärder som medlemsstaterna vidtar skiljer sig från varandra behövs harmonisering på gemenskapsnivå. 4. Elektronisk kommunikation och handel kräver elektroniska signaturer och därtill hörande tjänster som gör det möjligt att autentisera data. Olika bestämmelser för rättsligt erkännande av elektroniska signaturer och ackreditering av tillhandahållare av certifieringstjänster i medlemsstaterna kan skapa betydande hinder för elektronisk kommunikation och elektronisk handel. Tydliga gemensamma ramar för erkännandet av elektroniska signaturer stärker däremot förtroendet för och den allmänna acceptansen av den nya tekniken. Att medlemsstaterna har olika åtgärder får inte hindra den fria rörligheten för varor och tjänster på den inre marknaden. Skäl 6 (på grundval av ändringsförslag 3) 6. Den snabba tekniska utvecklingen och Internets globala karaktär kräver öppenhet inför olika tekniker och tjänster för att autentisera data elektroniskt. Digitala signaturer som baseras på kryptering med öppen nyckel är dock för närvarande den mest erkända formen av elektronisk signatur. 6. Den snabba tekniska utvecklingen och Internets globala karaktär kräver öppenhet inför olika tekniker och tjänster för att autentisera data elektroniskt. Skäl 6a (nytt) (på grundval av ändringsförslag 4) Kommissionen skall lägga fram ett förslag till översyn av detta direktiv före 2003, delvis för att säkerställa att de tekniska framstegen eller ändringarna vad gäller de rättsliga förutsättningarna inte medfört några hinder för att uppnå de mål som satts upp i detta direktiv. Kommissionen bör också undersöka konsekvenserna på andra närliggande tekniska områden såsom förtrolig behandling av uppgifter, och lägga fram en rapport om detta för Europaparlamentet och rådet. Skäl 10a (nytt) (på grundval av ändringsförslag 5) 10a. Den inre marknaden inbegriper också fri rörlighet för personer, vilket innebär att medborgare och invånare i Europa i allt större omfattning kommer att ha kontakt med myndigheter i andra medlemsstater än den där de är bosatta. Europaparlamentet har av dylika skäl beslutat att godkänna inlämning av framställningar på elektronisk väg. Tillgången till elektronisk kommunikation skulle kunna vara till mycket stor nytta i detta avseende, förutsatt att nationella tilläggskrav inte ställer hinder i vägen för de möjligheter till förbättrad kontakt med myndigheter som på detta sätt erbjuds. Skäl 13a (nytt) (på grundval av ändringsförslag 9) 13a. Detta direktiv påverkar inte gällande nationella bestämmelser om allmän ordning och säkerhet eller allmän säkerhet eller om tillhandahållande av tjänster av konfidentiell karaktär. 9 Artikel 1 (på grundval av ändringsförslag 11) Artikel 1 Detta direktiv gäller rättsligt erkännande av elektroniska signaturer. Det gäller inte andra frågor med avseende på ingående av och giltighet hos avtal eller andra utomobligatoriska formaliteter som kräver signatur. I direktivet fastställs en rättslig ram för vissa certifieringstjänster som gjorts allmänt tillgängliga. Artikel 1 Detta direktiv gäller rättsligt erkännande av elektroniska signaturer. I direktivet fastställs en rättslig ram för vissa certifieringstjänster som gjorts allmänt tillgängliga. Det gäller inte andra frågor med avseende på ingående av och giltighet hos avtal eller andra utomobligatoriska formaliteter som kräver signatur. Artikel 2. 1 (på grundval av ändringsförslag 12) 1. elektronisk signatur: en signatur i digital form i, fogad till, eller logiskt knuten till uppgifter och som används av en undertecknare för att ange att undertecknaren godkänner innehållet i uppgifterna, och som uppfyller följande krav: 1. elektronisk signatur: en signatur i elektronisk form i, fogad till, eller logiskt knuten till uppgifter och som används av en undertecknare för att ange att undertecknaren godkänner innehållet i uppgifterna, och som uppfyller följande krav: Artikel 2. 2 (på grundval av ändringsförslag 13) 2. undertecknare: en person som skapar en elektronisk signatur. 2. undertecknare: en fysisk person som, när denne undertecknar på sina egna vägnar eller på en juridisk persons vägnar, skapar en elektronisk signatur. Artikel 2. 5 (på grundval av ändringsförslag 14) 5. kvalificerat certifikat: en digital attestering som knyter ett system för att verifiera signaturer till en person, bekräftar identiteten hos den personen och uppfyller kraven i bilaga I. 5. kvalificerat certifikat: en elektronisk attestering som knyter ett system för verifiering av signaturer till en person, bekräftar identiteten hos den personen och uppfyller kraven i bilaga I. 10 Artikel 3. 2 (på grundval av ändringsförslag 16) 2. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 1, får medlemsstaterna införa eller behålla frivilliga ackrediteringssystem som berör tillhandahållande av certifieringstjänster på hög nivå. Alla villkor som gäller sådana system måste vara objektiva, genomblickbara, proportionella och icke-diskriminerande. Medlemsstater får inte begränsa antalet tillhandahållare av certifieringstjänster av skäl som omfattas av detta direktiv. 2. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 1, får medlemsstaterna införa eller behålla frivilliga ackrediteringssystem som berör tillhandahållande av certifieringstjänster på hög nivå. Medlemsstaterna kan också erkänna ackrediteringssystem som hanteras av organ som är oberoende av medlemsstaternas förvaltningar och vars mål är att höja nivån på tillhandahållandet av certifieringstjänster. Alla villkor som gäller sådana system måste vara objektiva, genomblickbara, proportionella och icke-diskriminerande. Medlemsstater får inte begränsa antalet tillhandahållare av certifieringstjänster av skäl som omfattas av detta direktiv. Artikel 3. 4 (på grundval av ändringsförslag 17) 4. Medlemsstaterna får förena användningen av elektroniska signaturer i den offentliga sektorn med ytterligare krav. Sådana krav skall vara objektiva, genomblickbara, proportionella och icke- diskriminerande, och skall endast gälla de särskilda kännetecknen för den aktuella användningen. 4. Medlemsstaterna får förena användningen av elektroniska signaturer i den offentliga sektorn med ytterligare krav. Sådana krav skall vara objektiva, genomblickbara, proportionella och icke- diskriminerande, och skall endast gälla de särskilda kännetecknen för den aktuella användningen. Kraven får inte utgöra ett hinder för gränsöverskridande tjänster till medborgare, t. ex. i samband med sociala säkerhetsförmåner eller pensioner. 11 Artikel 5 (på grundval av ändringsförslag 18) 1. Medlemsstaterna skall säkerställa att en elektronisk signatur inte förvägras rättsverkan, giltighet eller verkställbarhet enbart på den grunden att signaturen är i elektronisk form eller inte är baserad på ett kvalificerat certifikat, eller på ett certifikat som är utfärdat av en ackrediterad tillhandahållare av certifieringstjänster. 2. Medlemsstaterna skall säkerställa att elektroniska signaturer, som är baserade på kvalificerade certifikat som utfärdats av en tillhandahållaren av certifieringstjänster, som uppfyller kraven i bilaga II, å den ena sidan erkänns såsom uppfyllande de rättsliga krav som ställs på en handskriven signatur, å den andra sidan kan godtas som bevis vid rättsliga förfaranden på samma sätt som handskrivna signaturer. 1. Medlemsstaterna skall säkerställa att elektroniska signaturer, som är baserade på kvalificerade certifikat som utfärdats av en tillhandahållare av certifieringstjänster som uppfyller kraven i bilaga II, å ena sidan erkänns såsom uppfyllande de rättsliga krav som ställs på en handskriven signatur, och å andra sidan kan godtas som bevis vid rättsliga förfaranden på samma sätt som handskrivna signaturer. 2. Medlemsstaterna skall säkerställa att en elektronisk signatur inte förvägras rättsverkan, giltighet eller verkställbarhet enbart på den grunden att signaturen är i elektronisk form eller inte är baserad på ett kvalificerat certifikat, eller på ett certifikat som är utfärdat av en ackrediterad tillhandahållare av certifieringstjänster. Artikel 6. 1 b (på grundval av ändringsförslag 20) b) överensstämmer med alla krav i detta direktiv för att utfärda kvalificerade certifikat, b) överensstämmer med alla krav i bilaga I till detta direktiv för att utfärda kvalificerade certifikat, Artikel 6. 3 (på grundval av ändringsförslag 21) 12 3. Medlemsstaterna skall säkerställa att en tillhandahållare av certifieringstjänster i ett kvalificerat certifikat kan ange begränsningar i ett visst certifikats användningsområde. Om ett sådant kvalificerat certifikat med begränsat användningsområde används på fel sätt skall tillhandahållaren av certifieringstjänster inte vara ersättningsskyldig. 3. Medlemsstaterna skall säkerställa att en tillhandahållare av certifieringstjänster i ett kvalificerat certifikat kan ange begränsningar i ett visst certifikats användningsområde. Denna begränsning skall i tillräcklig grad vara igenkännlig för tredje man. Om ett sådant kvalificerat certifikat med begränsat användningsområde används på fel sätt skall tillhandahållaren av certifieringstjänster inte vara ersättningsskyldig. Artikel 6. 4 (på grundval av ändringsförslag 22) 4. Medlemsstaterna skall säkerställa att en tillhandahållare av certifieringstjänster i ett kvalificerat certifikat kan ange en gräns för värdet av de transaktioner som certifikatet är giltigt för. Tillhandahållaren av certifieringstjänster skall inte vara ersättningsskyldig för skador som överstiger denna gräns. 4. Medlemsstaterna skall säkerställa att en tillhandahållare av certifieringstjänster i ett kvalificerat certifikat kan ange en gräns för värdet av de transaktioner som certifikatet är giltigt för. Denna begränsning skall i tillräcklig grad vara igenkännlig för tredje man. Tillhandahållaren av certifieringstjänster skall inte vara ersättningsskyldig för skador som överstiger denna gräns. Artikel 8. 2 (på grundval av ändringsförslag 25) 2. Medlemsstaterna skall säkerställa att en tillhandahållare av certifieringstjänster endast får hämta personliga uppgifter direkt från den person som skall registreras och endast i den utsträckning som krävs för att utfärda ett certifikat. Uppgifterna får inte samlas in eller bearbetas för andra ändamål utan samtycke från den person som skall registreras. 2. Medlemsstaterna skall säkerställa att en tillhandahållare av certifieringstjänster endast får hämta personliga uppgifter direkt eller med medgivande från den person som skall registreras och endast i den utsträckning som krävs för att utfärda ett certifikat. Uppgifterna får inte samlas in eller bearbetas för andra ändamål utan samtycke från den person som skall registreras. Artikel 8. 4 (på grundval av ändringsförslag 27) 13 4. Medlemsstaterna skall säkerställa att tillhandahållaren av certifieringstjänster i de fall där pseudonym används, på begäran och med den registrerade personens samtycke, skall överföra uppgifter om sådana personers identitet till offentliga myndigheter. Om det enligt nationell lagstiftning är nödvändigt att överföra uppgifter som avslöjar den registrerade personens identitet vid brottsutredningar beträffande användning av elektroniska signaturer under en pseudonym, skall överföringen registreras och den registrerade personen skall så snart utredningen är klar informeras om överföringen av uppgifterna. 4. Om det enligt direktiv 95/46/EG och nationell lagstiftning är nödvändigt att överföra uppgifter som avslöjar den registrerade personens/undertecknarens identitet till offentliga myndigheter vid brottsutredningar beträffande användning av elektroniska signaturer med certifikat som utfärdats för pseudonymer, eller nödvändigt för rättsliga anspråk beträffande transaktioner som genomförts med elektroniska signaturer med certifikat som utfärdats för pseudonymer, skall överföringen registreras och den registrerade personen skall informeras om överföringen av uppgifterna. Artikel 11 (på grundval av ändringsförslag 30) 1. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna följande information: a) Information om frivilliga nationella ackrediteringssystem, inbegripet alla ytterligare krav enligt artikel 3. 4. b) Namn och adress på de nationella organ som ansvarar för ackreditering och övervakning, och c) Namn och adress på ackrediterade nationella tillhandahållare av certifieringstjänster. 1. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna följande information: a) Information om frivilliga nationella ackrediteringssystem, inbegripet alla ytterligare krav enligt artikel 3. 4. b) Namn och adress på de nationella erkända organ som ansvarar för ackreditering och övervakning. c) Namn och adress på ackrediterade nationella tillhandahållare av certifieringstjänster. 2. All information som skall överlämnas enligt punkt 1 och ändringar i denna information skall anmälas av medlemsstaterna så snart som möjligt. 2. All information som skall överlämnas enligt punkt 1 och ändringar i denna information skall anmälas av medlemsstaterna och de erkända organen inom en månad. Bilaga I b (på grundval av ändringsförslag 31) 14 b) innehavarens entydiga namn eller entydiga pseudonym, där det framgår att det rör sig om en pseudonym, b) innehavarens namn eller pseudonym, där det framgår att det rör sig om en pseudonym, Bilaga I f (på grundval av ändringsförslag 32) f) certifikatets unika identifieringskod, f) certifikatets identifieringskod, Bilaga I i (på grundval av ändringsförslag 33) i) eventuella begränsningar av ansvarsskyldigheten hos tillhandahållaren av certifieringstjänster och av värdet för transaktioner som certifikatet är giltigt för. i) eventuella begränsningar av certifikatets användning och av värdet på de transaktioner för vilka certifikatet är giltigt. 15 Bilaga II e (på grundval av ändringsförslag 34) e) använda tillförlitliga system och produkter inom området elektroniska signaturer som är skyddade mot ändringar av produkterna så att de inte kan användas för andra ändamål än de är avsedda för; de skall också använda produkter inom området elektroniska signaturer som ger teknisk och kryptografisk säkerhet i de certifieringsprocesser som stöds, e) använda tillförlitliga system och produkter inom området elektroniska signaturer som är skyddade mot ändringar av produkterna; de skall också använda produkter inom området elektroniska signaturer som ger teknisk och kryptografisk säkerhet i de certifieringsprocesser som stöds, 16