title: Kommissionens förordning (EG) nr 873/1999 av den 28 april 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 29. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 873/1999 av den 28 april 1999 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1498/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de schablonv(cid:132)rdena vid import Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 29 april 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 28 april 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 111/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 4. 1999 till kommissionens f(cid:148)rordning av den 28 april 1999 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker BILAGA KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 999 052 999 052 204 212 600 624 999 388 400 508 512 524 528 720 804 999 388 512 528 720 999 77,7 77,7 66,9 66,9 32,6 40,5 63,8 59,5 46,4 48,6 87,9 95,8 78,2 77,9 75,1 71,7 101,2 103,7 86,4 69,5 73,8 69,2 81,8 73,6 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: Kommissionens förordning (EG) nr 876/1999 av den 28 april 1999 om ändring av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 111/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 4. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 876/1999 av den 28 april 1999 om (cid:132)ndring av exportbidragen f(cid:148)r vitsocker och r(cid:134)socker som exporteras i obear- betat skick EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING exportbidragen b(cid:148)r (cid:132)ndras till de belopp som anges i bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r socker (1), senast (cid:132)ndrad genom kommis- sionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1148/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 19. 4 andra stycket i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Exportbidragen f(cid:148)r vitsocker och r(cid:134)socker som exporteras i obearbetat skick fastst(cid:132)lldes i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 825/1999 (3). Till(cid:132)mpningen av de n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rord- ning (EG) nr 825/1999 p(cid:134) de uppgifter som kommis- sionen har k(cid:132)nnedom om medf(cid:148)r att de nu g(cid:132)llande H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Exportbidragen f(cid:148)r de produkter som r(cid:132)knas upp i artikel 1. 1 a i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81, odenaturerade och exporterade i obearbetat skick, fastst(cid:132)lldes i bilagan till f(cid:148)rordning (EG) nr 825/1999 och skall (cid:132)ndras till de belopp som anges i bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 29 april 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 28 april 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EGT L 105, 22. 4. 1999, s. 4. 29. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/7 till kommissionens f(cid:148)rordning den 28 april 1999 om (cid:132)ndring av exportbidragen f(cid:148)r vitsocker och r(cid:134)socker som exporteras i obearbetat skick BILAGA Produktnummer 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Bidragsbelopp (cid:190) EUR/100 kg (cid:190) 47,78 46,90 47,78 46,90 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,5194 (cid:190) EUR/1 % sackaros (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) EUR/100 kg (cid:190) 51,94 51,94 51,94 1701 99 90 9100 0,5194 (cid:190) EUR/1 % sackaros (cid:253) 100 kg (cid:190) (1) Till(cid:132)mpligt p(cid:134) r(cid:134)socker med utbyte p(cid:134) 92 %. Om utbytet (cid:132)r ett annat (cid:132)n 92 % skall det till(cid:132)mpliga exportbidraget ber(cid:132)knas i enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 17a. 4 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81. (2) Fastst(cid:132)llande upph(cid:132)vt genom kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2689/85 (EGT L 255, 26. 9. 1985, s. 12), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 3251/85 (EGT L 309, 21. 11. 1985, s. 14)


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället"

eurovoc_concepts:
access to information
administrative transparency
confidentiality
dissemination of EU information
information policy

formats: html pdf print

text: C 169/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 1999 säkerhet, samtidigt som tystnadsplikten i fråga om konfiden- tiella data iakttas, och föreslår att denna sammanfattning införs i Europeiska läkemedelsmyndighetens årsrapport. Bryssel den 28 april. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa — Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället” (1999/C 169/12) Den 22 januari 1999 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ”Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa — Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället”. Sektionen för transporter, energi, för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 13 april 1999. Föredragande var Bernardo Herna´ndez Bataller. infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat Vid sin 363:e plenarsession den 28–29 april 1999 (sammanträdet den 28 april) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 71 röster för och 1 nedlagd röst. 1. Inledning 1. 1. Den offentliga sektorns öppenhet framstår i dag som ett omistligt inslag i demokratin, oavsett regeringens politiska sammansättning och förvaltningens organisation. O¨ ppenhet och insyn bidrar till att det löpande administrativa arbetet blir mer målinriktat och effektivt. En aktiv politik för större öppenhet betraktas i hela 1. 2. unionen som en nödvändig förutsättning för att allmänheten skall känna förtroende för och stödja den europeiska integra- tionsprocessen. 1. 3. I förklaring nr 17 i EU-fördraget hänvisas till rätten till tillgång till information, och kommissionen rekommenderas att lägga fram en rapport för rådet angående åtgärder för att förbättra allmänhetens tillgång till institutionernas informa- tion. 1. 4. Vid Europeiska rådets möte i Birmingham och Edin- burgh 1992 uppmanades kommissionen än en gång att fortsätta arbeta för att förbättra tillgången till gemenskaps — meddelande institutionernas information. ett I (93/C 156/05 (1)) om allmänhetens tillgång till institutionernas handlingar redovisade kommissionen resultaten av en under- sökning om med — borgarnas tillgång till handlingar i olika medlemsstater. Kommissionen drog här slutsatsen att det bör bli lättare att få ta del av gemenskapens handlingar, en slutsats som följdes upp i meddelandet 93/C 166/04 (2) om öppenhet i gemenskapen, där kommissionen fastställer grundprinciperna för tillgång till handlingar. Rådet och kommissionen antog den 6 december 1993 1. 5. riktlinjer för allmänhetens tillgång till de båda institutionernas handlingar. I dessa riktlinjer angavs principerna för att få ta del av handlingarna, vilket följd att rådet i sin nya fick till arbetsordning införde bestämda regler för allmänhetens till- gång till handlingar i enlighet med rådets beslut 93/731/EG (3) om allmänhetens tillgång till rådets handlingar. (1) KOM(93) 191 slutlig; ”Meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om medborgarnas till- gång till institutionernas handlingar”. (2) EGT C 166, 17. 6. 1993, s. 4; ”Meddelande till rådet, Europaparla- mentet och Ekonomiska och sociala kommittén: O¨ ppenhet i gemenskapen”. (3) EGT L 340, 31. 12. 1993, s. 43-44; ”Rådets beslut av den 20 december 1993 om allmänhetens tillgång till rådets handlingar”. 16. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 169/31 1. 6. I artikel 191a som infördes i EG-fördraget genom Amsterdamfördraget stipuleras att varje unionsmedborgare skall ha rätt till tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar enligt bestämda principer och villkor (1). offentliga sektorn måste därför vara snabbt och lätt tillgänglig inom hela Europa för att underlätta anpassningen och struktur- förändringarna i de europeiska företag som utnyttjar informa- tion från det egna landets offentliga sektor. 2. Grönbokens innehåll Grönboken om information från den offentliga sektorn 2. 1. i informationssamhället utgör ett led i EU-institutionernas strävan efter ökad öppenhet, men syftar också till att tillgodose de europeiska företagens informationsbehov och ge dem bättre utvecklingsmöjligheter. 2. 2. I grönboken framhålls att EG-fördraget ger EU:s med- borgare ett antal grundläggande rättigheter. Kommissionen konstaterar dock att det finns stora praktiska svårigheter som kan hindra allmänheten från att utöva sina rättigheter. Dessa svårigheter är främst resultatet av att medborgarna, företagen och alla nivåerna inom förvaltningarna har dålig insyn. 2. 3. Det finns skillnader i medlemsstaternas informations- politik, och sådana skillnader kan hindra den europeiska informationsindustrins utveckling. Syftet med grönboken är därför att stimulera debatten om hur man kan få tillgång till och tillgodogöra sig information i en miljö som blir alltmer komplicerad. 2. 6. Samtidigt kräver den fortskridande integrationen i Europa att de offentliga nationella organen utbyter information och att medborgarna och företagen kan få tillgång till deras uppgifter och handlingar. 2. 7. De skillnader som kommissionen pekar på mellan medlemsstaterna gäller villkoren för tillgång till information eller praxis och riktlinjer för spridning och utnyttjande av information, något som kan utgöra hinder för den europeiska informationsindustrins framtida utveckling. 2. 7. 1. Skillnaderna berör följande områden: — Definition av den offentliga sektorn samt tillämpningsom- råde. — Rätt till informationstillgång. — Tidsfrister, mängd och form. — Prissättning av information från den offentliga sektorn. — Konkurrens. — Skydd av privatlivet. — Register över information från den offentliga sektorn. 2. 4. Tillgång till uppgifter från den offentliga sektorn är mycket viktigt för företagen i EU eftersom ett fullständigt öppnande av den europeiska marknaden för telekommunika- tions- och datatjänster och ökad fri tillgång till information på olika myndighetsnivåer kommer att öka företagens konkur- renskraft. Europeiska patentverket bedömer exempelvis att det läggs ner mer än 18 miljarder euro varje år på forskning som någon annan redan har utfört. — Ansvarsfrågor. — Behov av EU-åtgärder. 3. Allmänna kommentarer Kommissionen anser att tre stora aktörer måste vara 2. 5. sammanlänkade i informationskedjan: den privata sektorn, den offentliga sektorn och medborgarna. Information från den 3. 1. O¨ verväganden (1) I den nya artikel 191a i EG-fördraget anges följande: 1. Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat skall ha rätt till tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar enligt de principer och villkor som skall bestämmas i enlighet med punkterna 2 och 3. 2. Rådet skall, under hänsynstagande till allmänna eller offentliga intressen, inom två år efter Amsterdamfördragets ikraftträdande i enlighet med förfarandet i artikel 189b fastställa allmänna princi- per och gränser för rätten till tillgång till handlingar. 3. De institutioner som avses ovan skall i sina arbetsordningar utarbeta särskilda bestämmelser om tillgång till institutionens handlingar. 3. 1. 1. Ekonomiska och sociala kommittén delar kommis- sionens synpunkter i grönboken och stöder följande pås- tåenden: — Rätt till information och därmed rätt att få tillgång till handlingar utgör en av EU-medborgarnas grundläggande rättigheter. ESK anser att denna rättighet alltid bör ha företräde i oklara fall i enlighet med de demokratiska principerna och reglerna. — Såväl en ökad öppenhet inom den offentliga sektorn, även inom EU, som möjligheten att skapa bättre förutsättningar för företagens och särskilt de små och medelstora företa- gens initiativ och utveckling i hela EU samt en aktiv sysselsättningspolitik. C 169/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 1999 3. 1. 2. offentliga sektorn innebära Enligt ESK bör tillgång till information från den 3. 3. Hinder på EU-nivå — en skyldighet att ge tillgång till administrativa arkiv och register, inte bara genom att informationen lämnas ut på begäran utan också genom aktiva insatser för att allmänheten skall få tillförlitlig information på ett rationellt sätt, — likabehandling av alla aktörer som vill ha tillgång till de administrativa informationskällorna, — en offentlig skyldighet att skydda rätten till informations- tillgång. 3. 1. 3. Utvecklingen av informationssamhället och särskilt Internet erbjuder nya möjligheter, som den offentliga sektorn, även på EU-nivå, måste utnyttja i all informationsverksamhet. Med hjälp av Internet kan rätten till information inte bara utgöra en teoretisk möjlighet utan även bli lättare tillgänglig för en stor majoritet av medborgarna. 3. 2. Definition av den offentliga sektorn 3. 2. 1. Det är svårt att helt utesluta något av de tre tillväga- gångssätt som behandlas i grön — boken (funktionellt, rättsligt/institutionellt och finansiellt). Under alla omständighe- ter bör definitionen omfatta varje organ, oavsett juridisk ställning, som på uppdrag av en offentlig myndig — het och underställd dennas kontroll utför offentliga tjänster av allmänt intresse, och som därmed har mycket stora befogenheter i förhållande till de lagar som reglerar relationer mellan privatpersoner (1). Rätten till information bör omfatta både statsägda 3. 2. 2. företag som lyder under privaträtten och privata företag som på entreprenad tillhandahåller offentliga tjänster, med avseende på verksamhet som utesluter all kommersiell användning, samt lagstiftande organ och domstolar. Vad gäller dessa bör informationsrätten omfatta information som bildar underlag för beslut och rättsliga handlingar som är av kommersiell betydelse för tredje man (t. ex. vid exekutiv auktion). 3. 2. 3. ESK anser att man i framtiden, även om det är svårt att utesluta något av de tre tillvägagångssätt som granskas i grönboken, bör upprätta en förteckning över de olika katego- rierna av tillgänglig information utifrån en institutionell och funktionell synvinkel. Med hänsyn till subsidiaritetsprincipen bör medlemsstaterna utarbeta denna förteckning och överläm- na den till kommissionen. ESK anser under alla omständigheter att tillgången 3. 2. 4. till offentliga handlingar bör gälla alla offentliga organ som omfattas av offentlig rätt och på alla förvaltningsnivåer (EU, nationellt, regionalt och lokalt). (1) EG-domstolen: Mål C-188/89 punkt 20 (Foster-domen). ESK anser att de nuvarande skillnaderna i villkor 3. 3. 1. för tillgång till information från den offentliga sektorn i medlemsstaterna skapar hinder på EU-nivå. Därför bör varje fysisk eller juridisk person som begär information kunna erhålla den utan att behöva motivera sin begäran. Denna rättighet ingår i EU-medborgarskapet, och den kan bidra till ökad livskvalitet och en harmonisk och väl avvägd utveckling inom näringslivet samt ge enskilda personer och grupper bättre möjligheter att engagera sig i politiska och offentliga frågor. 3. 3. 2. Kommittén är medveten om att det trots de nuvar- ande hindren håller på att utvecklas en ”nisch” för innovativa företag som utnyttjar den tekniska utvecklingen för att samla in och sälja specifik information på marknaden. Enligt ESK är det viktigt att rätten att få tillgång till 3. 3. 3. information och undantag från denna rätt är reglerade i detalj. Regleringen bör bygga på följande principer: — Principen om begränsade undantag: undantagen måste vara begränsade till antal och definierade i detalj utan tvetydiga formuleringar. — Principen om restriktiv tolkning: undantag får bara göras när de är absolut nödvändiga och de får aldrig tolkas i vid mening. — Proportionalitetsprincipen: undantag får uteslutande göras för information som faktiskt kan förorsaka skada om den offentliggörs. — Bevisföringsprincipen: det räcker inte att den offentliga sektorn motiverar avslag på begäran om information, utan den måste också kunna bevisa att offentliggörandet kan förorsaka skada. — Kontrollprincipen: det måste införas strängare rättsliga kontroller av den offentliga sektorns avslag på begäran om information. Framför allt bör man uppmuntra utnyttjande av medlingsorgan som till exempel ombudsmannen. 4. Stora databaser (information om information) Utveckling av stora databaser (information om tillgänglig information) på EU-nivå skulle kunna hjälpa medborgarna och företagen i EU att orientera sig till den information som finns tillgänglig i den offentliga sektorn. Kommittén anser att det vore önskvärt att skapa en ”ingång” med ”förgreningar” över hela EU och utnyttja effektiva metoder och tekniska lösningar för att bevara den språkliga mångfalden i EU, något som skulle vara särskilt betydelsefullt för allmänheten och små och medelstora företag. 16. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 169/33 5. Prispolitik 7. Databaser 5. 1. Kommittén är medveten om att olika prispolitik vad gäller tillgång till och utnyttjande av information från den offentliga sektorn i gemenskapens medlemsstater kan snedvri- da konkurrensen mellan olika ekonomiska aktörer och skapa skillnader beträffande de möjligheter som medborgarna har. 5. 2. Man bör åtminstone skilja mellan två olika typer av information. Information som har avgörande betydelse för medborgarna, särskilt sådan information som är knuten till medborgarnas utövande av sina demokratiska rättigheter, skulle kunna tillhandahållas gratis eller eventuellt till ett mycket lågt pris. Information som skall användas i kommersiellt syfte borde å andra sidan vara tillgänglig antingen till ett pris som täcker kostnaderna för tryck, uppdatering, datainhämtning och dataöverföring eller till ett rimligt marknadspris. De olika bestämmelserna vad gäller upphovsrätt till informa- tion från den offentliga sektorn i Europa kan leda till hinder för informationsutnyttjandet av följande skäl: — Det berörda offentliga organet kan tänkas vilja skydda informationen som helhet, så att organet inte hålls ansva- rigt för mottagarnas bearbetning av den förmedlade infor- mationen, eftersom upphovsrätten gäller uppgifterna som helhet och inte urval eller redigering av informationen. Detta upphovsrättsliga skydd kan även tillämpas på det material som krävs för drift eller konsultation av databaser av thesaurus-typ och av indexeringssystem. Dessutom gäller skydd enligt ”sui generis”-rätten andra områden än upphovsrätten, eftersom äganderätten tillkommer databas- konstruktören. — Upphovsrätten kan komma att utgöra en inkomstkälla för organen inom offentliga sektorn. 6. Offentliga organs verksamhet på informationsmark- 8. Privatlivets helgd naden 6. 1. De offentliga organen ger inte upphov till någon illojal konkurrens på EU-nivå när de aktivt offentliggör och sprider information som har karaktären av kungörelser, eller när de som en del av den offentliga förvaltningen vidtar åtgärder som kan anses falla inom deras verksamhetsområde eller betraktas som tjänster i allmänhetens intresse. 6. 2. All informationsverksamhet som inte är kopplad till den offentliga förvaltningens verksamhet eller till fullgörande av tjänster i allmänhetens intresse bör även fortsättningsvis omfattas av fördragets bestämmelser, och särskilt av de bestämmelser som rör konkurrens, eftersom tillämpningen av dessa bestämmelser varken i praktiken eller juridiskt sett hindrar de offentliga organen att fullgöra sina skyldigheter (1). 6. 3. Tilldelningen av särskilda eller exklusiva rättigheter bör ske genom offentliga förfaranden som grundar sig på objektiva, tydliga och icke-diskriminerande kriterier, och verksamheten i företag med särskilda eller exklusiva rättigheter måste vara i enlighet med reglerna om statligt stöd i synnerhet och om fri konkurrens i allmänhet. 6. 4. Vad gäller information som man kan få tillgång till endast via en källa, ställer sig kommittén positiv till att denna på ett lämpligt sätt ställs till alla medborgares och företags förfogande av det offentliga organ som sitter inne med informationen. (1) Artikel 90. 2 i EG-fördraget. 8. 1. De gällande bestämmelserna om privatlivets helgd och skydd av den personliga integriteten vid användning av databaser och telekommunikation måste ses som ett minimis- kydd som gemenskapsrätten skall garantera och måste fullt ut tillämpas på organ inom offentliga sektorn. 8. 2. Kommittén ställer sig positiv till en hög skyddsnivå vad gäller medborgarnas privatliv, med tanke på att detta är en grundvalarna för ett demokratiskt samhälle. 8. 3. Kommittén anser att kommersiella intressen i inget fall kan motivera tillgång till personuppgifter som den offentliga sektorn förfogar över, i fall som inte omfattas av gällande lagstiftning, särskilt direktivet om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (direktiv 95/46/EG) (2) och direktivet om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet (direktiv inom telekommunikationsområdet 97/66/EG) (3). 9. Ansvarsregler Det faktum att medlemsstaterna har olika ansvarsregler kan utgöra ett hinder för tillgång till eller användning av informa- (2) EGT L 281, 23. 11. 1995, s. 31-50; Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. (3) EGT L 024, 30. 1. 1998, s. 1-8; Europaparlamentets och rådets direktiv 97/66/EG av den 15 december 1997 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunika- tionsområdet. C 169/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 1999 tion från den offentliga sektorn. Om information förmedlas från ett offentligt organ i ett land och ansvarsreglerna inte är desamma som i det land där det företag som tar emot informationen har sitt huvudkontor, kan detta leda till att företagen väljer att etablera sig i det land där skyddsnivån är lägst. 10. EU-institutionernas politik beträffande tillgång till information Kommittén anser att man åtminstone måste beakta de princi- per som anges i punkt 3. 3. 3. 11. Åtgärder som bör prioriteras på europeisk nivå 11. 1. Kommittén menar att man av effektivitetsskäl, och med hänsyn till det mervärde som skulle kunna uppnås på europeisk nivå, så snart som möjligt bör reglera tillgången till fria information från den offentliga sektorn och det informationsflödet inom gemenskapen, i enlighet med propor- tionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Denna reglering bör ske genom ett tvingande rättsligt instrument. ESK anser att EU-institutionernas politik fram till nu har varit otillräcklig vad gäller tillgång till och användning av information. Kommittén menar att man måste gå vidare i den riktning som rådet och kommissionen utstakat i sina beslut och som vidareutvecklas i denna grönbok, för att se till att medborgarna får så stor insyn som möjligt och för att de europeiska företagens konkurrenskraft skall säkerställas. Kommittén anser också att man som komplement 11. 2. skulle kunna vidta andra typer av åtgärder, till exempel informations- och erfarenhetsutbyte mellan offentliga organ, kampanjer för att ge medborgarna kunskaper och utbildning om de informationskällor som finns samt pilotprojekt där metoder för informationsspridning och samordning av infor- mationskällor utarbetas. Bryssel den 28 april 1999. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Green Paper on Radio Spectrum Policy in the context of European Community policies such as telecommunications, broadcasting, transport, and R& D'

eurovoc_concepts:
broadcasting
development policy
research policy
telecommunications
transport policy
waveband

text: 16. 6. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 169/3 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Green Paper on Radio Spectrum Policy in the context of European Community policies such as telecommunications, broadcasting, transport, and R&D’ (1999/C 169/02) On 15 December 1998 the Commission decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 198 of the Treaty establishing the European Communities, on the above-mentioned proposal. The Section for Transport, Energy, Infrastructure and the Information Society, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, drew up its opinion on 13 April 1999. The rapporteur was Ms Thompson. At its 363rd plenary session (meeting of 28 April 1999) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 66 votes to 1 with 1 abstention. 1. Introduction The Green Paper on Convergence between telecom- 1. 1. munication, media and information technologies (1) and other Community documents have in recent years highlighted the use of radio spectrum and the complex decision making that exists in this important economic and social area. There is massive expansion, major economic activity, and therefore a need for a review. Countries historically co-ordinate the use of the radio 1. 2. spectrum in the framework of the International Telecommuni- cation Union (ITU), a specialized body of the United Nations. In World Radiocommunications Conferences (WRC) of ITU, 186 countries biannually adopt measures in order to achieve international harmonization. In Europe, 43 countries, includ- ing the Member States, co-ordinate the use of the radio spectrum in the framework of the European Conference of Postal and Telecommunications administrations (CEPT) and its sub-committee, the European Radiocommunications Com- mittee (ERC). 1. 3. During the next two years there will be some important policy discussions: the ‘99 Review’ for the Telecommuni- cations Sector, important work in the transport sector, and the forthcoming World Radiocommunications Conference WRC – 2000. the EU, The use of spectrum has become a major issue in 1. 4. Member States, the wider Europe, and globally. Technical improvements, and business and consumer demand over the last few years have made spectrum a very scarce resource. Inevitably different patterns of regulations and uses have developed nationally and internationally. In Europe CEPT has been able to ensure proper use and a reduction of technical problems. Any objective view of the current position would show that decisions about spectrum have a political, social, economic and technical component. 1. 5. The European Union has a substantial interest in the development of a consistent radio spectrum policy as it is the backbone for a wide range of industrial activities in sectors such as telecommunications, broadcasting, transport, R&D and services of general interest. The Green Paper seeks to identify how best to approach 1. 6. and implement spectrum policy at EU level. In the changing environment Europe faces new chal- 1. 7. lenges: — The number of new systems both commercial and non- commercial is increasing. — Globalisation increases the need for international co- operation. 2. The Commission’s Green Paper 2. 1. The EU and radio spectrum The location and amount of radio spectrum allocated 2. 1. 1. for each service may differ between countries and only a small amount of the radio spectrum is harmonized among countries. 2. 1. 2. across sectors as the following examples show: EU action on radio spectrum differs significantly (1) COM(1997) 623 final; ESC opinion in OJ C 214, 10. 6. 1998, p. 79. 2. 1. 2. 1. has increased due to technical liberalisation of telecommunications markets. In telecommunications the number of applicants innovation and the global C 169/4 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 1999 2. 1. 2. 2. In contrast, radio spectrum availability for broad- casting has so far, except for a Council Resolution on public service broadcasting (1), not been addressed in the EU as an issue requiring political or legislative action. Transport policies, 2. 1. 2. 3. in turn, benefit from radio spectrum being available on an almost exclusive and inter- national basis. 2. 1. 2. 4. Although earth observation and radio astronomy receive considerable EU funding, the radio spectrum available for these activities is under pressure. 2. 2. EU policy on radio spectrum. Issues for comments 2. 2. 1. key issues: The European Commission invites comment on five — strategic planning of the use of radio spectrum, — harmonisation of radio spectrum allocation, — radio spectrum assignment and licensing, — radio equipment and standards, 3. 5. In spectrum policy today, the value of radio spectrum is not a predominant factor commonly taken into account, even though the relevant authorities increasingly use auctions and sales of defined and regulated licences for the use of spectrum. However, the Committee warns against this having a negative impact on employment or leading to increased costs for consumers. 3. 6. Some of the key issues listed in the Green Paper conflict with each other; for example it is not always possible to reflect the economic value of radio spectrum and at the same time provide adequate spectrum for public interest, though it is apparent that the convergence of services using radio spectrum increasingly will become a reality. Decisions in this area are of vast importance. Some- 3. 7. times these are of a financial nature involving millions of Euros and sometimes of social importance such as old people’s alarms or the use of radio frequencies for small scale com- munity radio. It is very apparent that EU objectives will not always 3. 8. be met within the current regulatory framework. 3. 9. Areas that are particularly affected are: — the institutional ordination. framework for radio spectrum co- — new developments and competition, An overview of EU policies involving radio spectrum 2. 3. is given in Annex I of the Green Paper. — establishing a clear legal framework, — helping to balance Member States and European needs, 3. General Comments 3. 1. The Committee welcomes the Commission’s Green Paper and agrees that there is a need for a full debate on spectrum use. — strengthening the EU’s role in global forum, — technical standards and harmonization. 3. 10. main areas strongly influenced by research (2): It is apparent that if the EU divides spectrum into five In the light of the importance of 3. 2. the five areas mentioned in point 2. 2. 1 for a range of EU policies it is important that the EU plays an enhanced role in spectrum policy. This needs to build on the good work already under- taken particularly by CEPT and its sub-committees. — telecommunications, — broadcasting, — transport, 3. 3. How spectrum decisions are currently taken through ITU, WRC and CEPT/ERC needs to be examined and there is a strong case for the EU to have more direct involvement in the development of radio spectrum strategies. The current process is clearly outlined in the Green Paper. 3. 4. There needs to be a balance between the current technical assessment procedure and possible future more political, economic and social procedures for this scarce resource. (1) Resolution of the Council and the Representatives of the Govern- ments of the Member States, meeting within the Council of 25 January 1999 concerning public service broadcasting; OJ C 30, 5. 2. 1999, p. 1. — Government (defence, and law and order), and — R&D, the EU’s ability to influence each area will be different. (2) See the Fifth Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activi- ties (1998 to 2002), OJ L 26, 1. 2. 1999, p. 1. ESC opinion on the ‘Fifth Framework Programme for RTD (1998 to 2002) — specific programmes’ — OJ C 407, 28. 12. 1998, p. 123. ESC opinion on the ‘Fifth Framework Programme for RTD (1998 to 2002) — scientific and technological objectives’, OJ C 355, 21. 11. 1997, p. 38. 16. 6. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 169/5 3. 11. The Committee feels that there should be a mechan- ism to allow the EU a fuller role in spectrum policy. This is such a vast and complex area that it would be inappropriate for the EU to undertake a detailed management role, often undertaken competently by the CEPT/ERC and Member States Governments themselves. There is a role that needs to be played bringing in the important dimensions of economic, political and social considerations. This role will also enhance the single market, competitiveness, Europe’s position in the global market and strengthen the EU’s position in relevant international fora. 3. 12. The Committee would support mechanisms that include this process, but would want to ensure that any new role the EU takes on in this field fully takes into account Member States activities and the mechanisms that currently exist. 3. 13. The Committee will want any mechanism to be clear, open and transparent to ensure non-discrimination. Also current mechanisms must be made more open and transparent, so those that are applying to use spectrum have a clear understanding. This will also help to highlight how economic and social considerations are taken into account. 3. 14. The Committee feels that it is important that good practice in spectrum management is shared across Member States and the EU should facilitate this. For example, in the allocation of radio licenses it is important to develop the social as well as the economic context. Socially there needs to be a commitment to diversity, which includes culture, type of program format and ownership. (1) 4. Specific Comments 4. 1. The Green Paper underestimates national Govern- ment’s potential concern about changes in spectrum allocation because increasingly spectrum allocation has been used to raise Government finance. It is worthwhile considering that where the relevant 4. 2. authorities sell or auction licenses for the use of spectrum a significant percentage of these funds be earmarked for specific related activities such as R&D, rather than the funds going exclusively to national exchequers. 4. 3. ‘Re-farming’ proposals should, in the main, be market led. Any other proposals need to clearly convince current users of the economic benefits of spectrum change if it directly involves them in additional costs. 4. 4. Where spectrum harmonisation occurs economic ben- efits would accrue. Standardisation would enhance the EU’s position, but it must be noted that the direct economic benefits would be marginal. Radio spectrum harmonisation and equip- ment standards can result in significant benefits for the end user and sometimes in economic terms. Standards develop- ment should to a large extent be market led. 4. 5. The Green Paper does not fully quantify the potential benefits from the use of digital technology. Which frequency bands will be freed and how will they be used in the future? 4. 5. 1. Any improved framework needs to be able to accommodate the very fast rate of technological development. Though it is very difficult with any degree of certainty to predict future developments in this area, it is an appropriate role for the EU to undertake. 4. 6. The Committee wants to ensure the highest level of protection and public health. The Committee is aware of the work undertaken concerning the health considerations of the electromagnetic fields (2) and looks forward to strong and clear policies and continuous monitoring and research in this area. Any changes to the current decision making process 4. 7. must adhere to the EU’s policy of subsidiarity. 5. Conclusions 5. 1. Radio spectrum is the backbone for a very wide range of different important industrial sectors. Currently decisions are made mainly on technical grounds and it is the Committees opinion that future decisions need to reflect the economic, social and political importance of spectrum usage. 5. 2. The Committee feels that a fund should be set up for specific activities such as R&D and that this fund is financed by taking a percentage of the money that authorities gain, when they sell or auction licenses for the use of spectrum. 5. 3. Any changes to the current decision making processes need to take into account CEPT’s and ERC’s role and avoid the EU becoming involved in massive detail of spectrum management. The EU in the telecommunications sector does play a role in harmonizing the availability of radio spectrum. (1) The ESC is preparing an own-initiative opinion on ‘Pluralism and concentration in the media’. (2) COM(1998) 268 final ‘Proposal for a Council Recommendation on the limitation of exposure of the general public to electromag- netic fields 0 Hz-300 GHz’. C 169/6 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 1999 5. 4. The Committee is of the opinion that the EU needs to play an enhanced and better co-ordinated role in spectrum policy by developing a transparent framework that emphasizes the economic, social and political aspect. The technological Brussels, 28 April 1999. side also needs to be integrated into this planning framework, so that in technology and in some instances it will need to predict future technological developments. the latest development takes into account it The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Regulation (EC) amending Council Regulation (EEC) No. 3922/91 of 16 December 1991 on the harmonization of technical requirements and administrative procedures in the field of civil aviation’ (1) (1999/C 169/03) On 10 March 1999 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 84 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Transport, Energy, Infrastructure and the Information Society, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 13 April 1999. The rapporteur was Mr Decaillon. At its 363rd plenary session (meeting of 28 April 1999) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 76 votes to one, with one abstention. 1. Introduction the JARs. Nevertheless, in 1996 the Commission made one amendment necessitated by scientific and technical progress (4) and plans another for 1999. Council Regulation (EEC) No. 3922/91 (2) provides the 1. 1. instrument by which harmonized technical requirements and administrative procedures (JARs) worked out by the Joint Aviation Authorities (JAA) can be incorporated into Com- munity legislation. An amendment proposed in 1996 (3) to include the new JARs on light aircraft and helicopters was blocked by some Member States who wish first to include a common certification procedure in the JAA administrative regulation (JAR 21), specifying implementation procedures for (1) OJ C 44, 18. 2. 1999, p. 10. (2) Council Regulation (EEC) No. 3922/91 of 16 December 1991 on the harmonization of technical requirements and administrative procedures in the field of civil aviation — OJ L 373, 31. 12. 91, p. 4 — ESC Opinion — OJ C 159, 17. 6. 1991. (3) Proposal for a Council Regulation (EC) amending Council Regu- lation (EEC) No. 3922/91 on the harmonization of technical requirements and administrative procedures in the field of civil aviation (COM(96) 186 final — 96/0119 (SYN) — ESC Opinion — OJ C 30, 30. 1. 1997. 2. Gist of the Commission document 2. 1. No technical revision of JAR 145 (approved mainten- ance organizations) was possible as the latest amendments adopted by the JAA on Member State recognition of certifi- cation established by third country organizations are incom- patible with Community competencies in this area. 2. 2. Given the European Community’s external competenc- ies as confirmed by European Court of Justice case law, it will have to negotiate and manage appropriate bilateral agreements. This will not be possible in the near future. Consequently, it is proposed (new Article 7 bis) that the Member States be (4) Commission Regulation (EC) No. 2176/96 of 13 November 1996 amending to scientific and technical progress Council Regulation (EEC) No. 3922/91 — OJ L 291, 14. 11. 1996, p. 15


title: A Végrehajtó Bizottság határozata (1999. április 28.) a Help Desk 1999-es költségvetéséről (SCH/Com-ex (99) 3)

eurovoc_concepts:
Iceland
budget
financial legislation
information system

text: 19/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 411 41999D0003 L 239/453 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 9. 22. A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1999. április 28. ) a Help Desk 1999-es költségvetéséről (SCH/Com-ex (99) 3) A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG, tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (a továbbiakban „Schengeni Végrehajtási Egyezmény”) 132. cikkére, tekintettel a fent említett egyezmény 119. cikkére, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. A Help Desk költségvetés-tervezetét 1 880 000 BEF összegben állapítja meg 1999-re. 2. A felek hozzájárulásait a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 119. cikkében megállapított elosztási kulcs alapján és a Végrehajtó Bizottság 1997. október 7-i határozatának (SCH/Com-ex (97)18 dokumentum) megfelelően kell kiszámítani. 3. Ez a határozat megbízásnak minősül az e szerződésben részes Benelux Gazdasági Unió számára, hogy a feleket hozzájárulásaik befizetésére szólítsa fel. Luxembourg, 1999. április 28. az elnök C. H. SCHAPPER


title: Kommissionens förordning (EG) nr 883/1999 av den 28 april 1999 om utfärdande av exportlicenser för frukt och grönsaker under system B

eurovoc_concepts:
export
export licence
export refund
pip fruit

text: L 111/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 4. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 883/1999 av den 28 april 1999 om utf(cid:132)rdande av exportlicenser f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker under system B EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING dande vore skadligt f(cid:148)r systemet med exportbidrag f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2190/96 om (cid:132)ndring av till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifterna i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2200/96 vad betr(cid:132)ffar exportbidrag f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1287/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 5. 5 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 458/1999 (3), r(cid:132)ttad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 499/1999 (4), fastst(cid:132)lls v(cid:132)gle- dande kvantiteter f(cid:148)r vilka exportlicenser under system B, andra (cid:132)n de f(cid:148)r vilka ans(cid:148)kning sker inom ramen f(cid:148)r livsmedelshj(cid:132)lp, f(cid:134)r utf(cid:132)rdas. Enligt de uppgifter som i dag st(cid:134)r till kommissionens f(cid:148)rfogande riskerar den v(cid:132)gledande kvantiteten f(cid:148)r (cid:132)pplen till geografisk destinationsgrupp X som fastst(cid:132)lls f(cid:148)r inne- varande exportperiod att snart (cid:148)verskridas. Detta (cid:148)verskri- F(cid:148)r att underl(cid:132)tta denna situation b(cid:148)r de licensans(cid:148)k- ningar under system B avsl(cid:134)s som ber(cid:148)r (cid:132)pplen till geografisk destinationsgrupp X som exporterats efter den 26 april 1999. Detta b(cid:148)r g(cid:132)lla till och med slutet p(cid:134) innevarande exportperiod. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Exportlicensans(cid:148)kningar under system B f(cid:148)r (cid:132)pplen till geografisk destinationsgrupp X som har l(cid:132)mnats in i enlighet med artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 458/1999 och f(cid:148)r vilka produkternas exportdeklaration har godk(cid:132)nts efter den 26 april och f(cid:148)re den 17 maj 1999 skall avsl(cid:134)s. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 29 april 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 28 april 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 292, 15. 11. 1996, s. 12. (2) EGT L 178, 23. 6. 1998, s. 11. (3) EGT L 55, 3. 3. 1999, s. 8. (4) EGT L 59, 6. 3. 1999, s. 22


title: Talous- ja sosiaalikomitean lasunto aiheesta "Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi - Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa"

text: C 169/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 tutkittujen aineiden turvallisuutta koskeva tiivistelmä. Täten taataan kaikkien teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien tietojen luottamuksellisuus. Komitea ehdottaa, että tiivistelmät liitettäi- siin Euroopan lääkearviointiviraston vuosikertomukseen. Bryssel 28. huhtikuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lasunto aiheesta ”Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi – Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa” (1999/C 169/12) Komissio päätti 22. tammikuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi – Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa. ” Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi lausun- tonsa 13. huhtikuuta 1999. Esittelijä oli Bernardo Herna´ndez Bataller. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. –29. huhtikuuta 1999 pitämässään 363. täysistunnossa (huhtikuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 71 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Valtion – res publica – avoimuus ja julkisuus liittyvät 1. 1. nykyään kiinteästi demokratiaan riippumatta maan hallituksen poliittisesta kokoonpanosta ja hallinnon alueellisesta raken- teesta. Hallinnon avoimuus tekee osaltaan viranomaisten joka- päiväisestä hallintotyöstä täsmällisempää ja tehokkaampaa. 1. 2. Avoimuuspolitiikan edistämistä pidetään koko Euroo- pan unionissa välttämättömänä yleisön luottamuksen ja tuen saamiseksi Euroopan yhdentymiselle. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen päätösasiakir- 1. 3. jan julistuksessa N:o 17 viitataan oikeuteen saada tietoja ja suositellaan, että komissio toimittaa neuvostolle kertomuksen toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on parantaa yleisön mah- dollisuuksia saada toimielinten hallussa olevia tietoja. kin tiedonannon 93/C 156/05 (1) kansalaisten mahdollisuuk- sista saada toimielinten asiakirjoja. Tiedonanto sisälsi eri maiden asiakirjojen julkisuutta koskevan tutkimuksen tulokset, ja sen päätelmien mukaan yhteisön tasolla oli syytä parantaa asiakirjojen saatavuutta. Tämä toteutuikin yhteisön avoimuutta koskevalla tiedonannolla 93/C 166/04 (2), jossa määritettiin asiakirjojen julkisuutta sääntelevät perusperiaatteet. saatavuutta Neuvosto ja komissio hyväksyivät 6. joulukuuta 1993 1. 5. asiakirjojensa koskevat menettelysäännöt. Säännöissä määritettiin näiden toimielinten asiakirjojen saata- vuutta sääntelevät periaatteet, ja niiden seurauksena neuvoston sisälsi asiakirjojen saatavuutta koskevat uusi määräykset, päätöksellä 93/731/EY (3). työjärjestys neuvoston annettiin jotka 1. 4. Birminghamissa ja Edinburghissa vuonna 1992 pitä- missään kokouksissa Eurooppa-neuvosto kehotti uudelleen komissiota jatkamaan yhteisön toimielinten hallussa olevan tiedon saantimahdollisuuksien parantamista. Komissio antoi- (1) COM(93) 191 final: Kansalaisten oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin – Tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle. (2) EYVL C 166, 17. 6. 1993, s. 4: Tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle: Avoimuus yhteisössä. (3) EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 43–44: Neuvoston päätös, tehty 20. 12. 1993, yleisön oikeudesta tutustua neuvoston asiakirjoihin. 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 169/31 1. 6. Amsterdamin sopimuksen 191 a artiklassa määrätään, että kaikilla unionin kansalaisilla on oikeus tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin tiettyjen periaatteiden ja edellytysten mukaisesti. (1) Tämän vuoksi julkisen sektorin hallussa olevan tiedon täytyy olla saatavilla nopeasti ja vaivattomasti kaikkialla Euroopassa, jotta edistetään sellaisten eurooppalaisten yritysten mukautu- mista rakennemuutokseen, jotka käyttävät oman maansa julki- sen sektorin tietoa. 2. Vihreän kirjan sisältö 2. 6. Samoin Euroopan yhdentymisen edistyminen vaatii tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden julkisen sektorin elimien kes- ken sekä kansalaisten ja yritysten mahdollisuutta saada käyttöönsä näitä tietoja ja asiakirjoja. Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyh- 2. 1. teiskunnassa on seurausta yhtäältä unionin toimielinten avoi- muuspyrkimyksistä ja toisaalta tarpeesta antaa Euroopan elin- keinoelämälle sen kehittymisen edellyttämät tiedot ja sopivat välineet. 2. 7. Vihreässä kirjassa yksilöidään jäsenvaltioiden välisiä eroja tiedonsaannin ehdoista tai levittämiseen ja hyödyntämi- seen liittyvästä käytännöstä ja politiikasta, jotka voivat estää Euroopan tietoteollisuuden tulevaa kehitystä. 2. 2. Vihreässä kirjassa katsotaan, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksella EU:n kansalaisille on annettu joukko oikeuksia. On kuitenkin olemassa huomattavia käytännön vaikeuksia, jotka voivat estää kansalaisia käyttämästä niitä. Nämä vaikeudet johtuvat ensi sijassa avoimuuden puutteesta kansalaisia, työnantajia ja hallintoa kohtaan kaikilla tasoilla. 2. 3. Koska jäsenvaltioiden tiedotuspolitiikassa on eroa- vuuksia, jotka voivat haitata Euroopan tietoteollisuuden kehi- tystä, vihreän kirjan tarkoitus on virittää talous- ja yhteiskun- taelämän toimijoiden keskuudessa keskustelua tiedon saata- vuudesta ja hyödyntämisestä yhä monimuotoisemmassa ym- päristössä. Julkisen sektorin tiedon saanti on hyvin tärkeää eu- 2. 4. rooppalaisille yrityksille, sillä Euroopan televiestintä- ja tieto- palvelumarkkinoiden täysimittainen avaaminen, joka helpot- taa hallinnollisen ja muun viranomaisten hallussa olevan tiedon saatavuutta, parantaa yritysten kilpailukykyä. Euroopan patenttivirasto on esimerkiksi laskenut, että vuosittain käy- tetään turhaan yli 18 miljardia euroa tutkimuksiin, jotka on tehty jo aikaisemmin. 2. 7. 1. Erot liittyvät seuraaviin seikkoihin: – – – – – – – – – julkisen sektorin ja soveltamisalan määrittely, oikeus tiedonsaantiin, aika, määrä ja muoto, julkisen sektorin hallussa olevan tiedon hinnoittelu, kilpailu, yksityisyyden suoja, julkisen sektorin hallussa olevan tiedon luettelointi hakemistot, ja vastuukysymykset, yhteisön toimet alalla. 2. 5. Vihreässä kirjassa katsotaan, että tiedon ketju koostuu kolmesta tärkeästä osapuolesta, jotka täytyy liittää toisiinsa: julkisesta sektorista ja kansalaisista. yksityisestä sektorista, 3. Yleistä 3. 1. Taustanäkökohtia (1) Amsterdamissa hyväksytty perustamissopimuksen 191 a artikla: 1. Kaikilla unionin kansalaisilla sekä kaikilla luonnollisilla henki- löillä, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, tai kaikilla oikeushenki- löillä, joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin jäljempänä 2 ja 3 kohdan mukaisesti määriteltyjen periaatteiden ja edellytysten mukaisesti. 2. Neuvosto vahvistaa 189 b artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen kahden vuoden kuluessa Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta asiakirjoihin tutustumisoikeutta koskevat yleiset periaatteet ja rajoitukset julkisen tai yksityisen edun huomioon ottamiseksi. 3. Kukin edellä mainittu toimielin täsmentää omassa työjärjestyk- sessään erityismääräykset oikeudesta tutustua toimielimen asiakir- joihin. 3. 1. 1. kirjassa esittämään huolestuneisuuteen ja kannattaa Talous- ja sosiaalikomitea yhtyy komission vihreässä – tiedonsaantioikeutta, joka seuraa oikeudesta tutustua asia- kirjoihin, on yksi perusoikeuksista ja kuuluu unionin kansalaisoikeuksiin; komitea katsoo, että sitä tulee aina tulkita kansalaisten kannalta myönteisimmällä tavalla de- mokraattisten periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti, – niin julkisen sektorin, myös yhteisön, avoimuuden lisää- mistä kuin mahdollisuutta luoda koko yhteisöön yrit- täjyyttä ja etenkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä suosiva toimintaympäristö sekä aktiivista työllisyyspolitiikkaa. C 169/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 3. 1. 2. edellyttää Komitean mielestä julkisen sektorin tiedon saatavuus 3. 3. Yhteisön tason esteet – hallinnollisten arkistojen ja rekistereiden avoimuutta, mikä ei merkitse pelkkää passiivista käyttöönasettamista vaan velvollisuutta edistää aktiivisesti niiden käyttöä ja siten helpottaa laadukkaan ja järkevässä muodossa olevan tiedon saantia, – kaikkien toimijoiden osallistumista ja tasavertaisuutta suh- teessa hallinnollisen tiedon lähteisiin, – julkista velvoitetta suojella tiedonsaannin vapautta. Tietoyhteiskunnan ja etenkin Internetin kehitys tarjo- 3. 1. 3. aa uusia mahdollisuuksia, joita julkisen sektorin, myös yh- teisön, tulee hyödyntää tietoa koskevassa politiikassaan ja menettelyissään. Internetin avulla tiedonsaantioikeus ei ole vain muodollisuus, vaan tieto on todella kansalaisten suuren enemmistön saatavissa. 3. 2. Julkisen sektorin määritelmä 3. 2. 1. On vaikeaa jättää tyystin huomiotta jokin vihreässä kirjassa esitetyistä kolmesta julkisen sektorin määritysperus- teista (funktionaalinen, oikeudellis-institutionaalinen ja talou- dellinen lähestymistapa). Määritelmän tulisi joka tapauksessa kattaa kaikki elimet, joiden tehtäväksi julkinen viranomainen on antanut jonkin yleishyödyllisen palvelun toimittamisen viranomaisen valvonnassa ja joille on tätä varten myönnetty yksityishenkilöiden välisiin suhteisiin sovellettavia sääntöjä laajemmat valtuudet, elinten oikeudellisesta muodosta riippu- matta. (1) 3. 2. 2. Määritelmän tulisi kattaa markkinoiden ehdoilla toi- mivat valtionyritykset ja yksityiset yritykset, jotka toimittavat viranomaisten myöntämän valtuutuksen tai toimiluvan perus- teella yleishyödyllisiä palveluja, siltä osin kun niiden toiminta ei ole kaupallista, sekä lainsäädäntö- ja oikeusviranomaiset siinä määrin kuin niiden aiemmilla päätöksillä ja oikeustoimilla on sääntelyvaikutuksia ja kaupallisia vaikutuksia kolmansiin osapuoliin (esimerkiksi pakkohuutokaupat). 3. 2. 3. Komitea katsoo, että vaikka on vaikea jättää huo- miotta yhtäkään vihreässä kirjassa esitetyistä kolmesta määrit- telyperusteesta, julkiset elimet tulisi tulevaisuudessa määrittää institutionaalisten ja funktionaalisten kriteerien perusteella, laativat ja jotka jäsenvaltiot läheisyysperiaatteen mukaisesti esittävät komissiolle. Komitea katsoo joka tapauksessa, että asiakirjojen 3. 2. 4. julkisuusperiaatetta tulee soveltaa kaikkiin eri hallintotasojen (unionin, jäsenvaltion, alueellisen ja paikallistason) julkisoikeu- dellisiin yhteisöihin. (1) EYTI: Asia C-188/89, kohta 20 (”Foster-päätös”). 3. 3. 1. Komitea katsoo, että julkisen sektorin tiedon saata- vuutta koskevien ehtojen erot eri jäsenvaltioiden välillä aiheut- tavat esteitä yhteisön tasolla. Tämän vuoksi millä tahansa luonnollisella tai oikeushenkilöllä tulee olla oikeus saada halutessaan – ja vetoamatta mihinkään erityiseen etuun – julkisen sektorin hallussa olevaa tietoa, sillä kyse on unionin kansalaisoikeudesta, joka parantaa elintasoa ja elämänlaatua sekä takaa talouselämän harmonisen ja tasapainoisen kehityk- sen ja mahdollisuuden osallistua niin yksilöinä kuin kollektiivi- sesti julkiseen elämään. 3. 3. 2. Komitea on tietoinen siitä, että nykyisistä esteistä huolimatta on syntymässä ”markkinarako” toimeksiantojen perusteella tietoa etsiville yrityksille, jotka toimivat markkinoil- la innovatiivisesti käyttäen hyväkseen nykyistä kehittynyttä tekniikkaa. 3. 3. 3. sen poikkeuksia säännellään tarkasti seuraaviin periaatteisiin: Komitea pitää tärkeänä, että tiedonsaantioikeutta ja ja että ne perustuvat – Poikkeusten määrän rajoittamisen periaate: poikkeusten tulee olla määrältään rajallisia ja yksityiskohtaisesti määri- teltyjä, ja epämääräisiä sanamuotoja on vältettävä. – Tiukan tulkinnan periaate: poikkeuksia tulee soveltaa vain, kun ne ovat ehdottoman välttämättömiä, eikä niitä saa koskaan tulkita laajasti. – Suhteellisuusperiaate: poikkeuksia saa soveltaa ainoastaan niihin tietoihin tai osatietoihin, jotka voivat olla vahingol- lisia. – Todistusperiaate: ei riitä, että julkinen sektori perustelee kielteiset vastauksensa tietopyyntöihin, vaan sen on lisäksi todistettava, että pyydetyt tiedot ovat vahingollisia. – Valvontaperiaate: julkissektorin julkisuusperiaatetta rikko- van toiminnan oikeudellisia valvontakeinoja tulee tehostaa, ja erityisesti tulee edistää oikeusasiamiesten kaltaisten välitysinstituutioiden toimintaa. 4. Suuret tietokannat (tietoa koskeva tieto) Suurten tietokantojen (jotka sisältävät tietoa saatavilla olevasta tiedosta) perustaminen yhteisön tasolla voi auttaa Euroopan kansalaisia ja yrityksiä löytämään paremmin saatavilla olevaa julkisen sektorin tietoa. Komitean mielestä olisi syytä perustaa Euroopan laajuisen ”tietopuun” muodostama ”yhdyskäytävä” ja käyttää Euroopan kielellisen monimuotoisuuden säilyttämistä tukevia menettelyjä ja tekniikoita, mikä olisi erityisen tarkoi- tuksenmukaista kansalaisten ja pk-yritysten kannalta. 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 169/33 5. Hinnoittelupolitiikka 7. Tietokannat 5. 1. Komitea on tietoinen siitä, että jäsenvaltioiden erilaiset julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saantia ja käyttöä koskevat hinnoittelujärjestelmät voivat vääristää talouden toi- mijoiden välistä kilpailua ja aiheuttaa eroja kansalaisille tarjot- taviin mahdollisuuksiin. 5. 2. On kuitenkin erotettava toisistaan kansalaisten oikeuk- sien ja demokratian toteutumisen kannalta olennaisen tärkeät tiedot, joiden saanti voisi olla maksutonta tai hyvin halpaa, ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävät tiedot, joiden tulisi olla saatavilla ja joiden hinnoittelun tulisi perustua laskutuskelpoi- siin paino-, päivitys-, haku- ja lähetyskustannuksiin tai koh- tuulliseen markkinahintaan. Julkisen sektorin tietoa koskevien tekijänoikeussäännöstöjen erilaisuus voi muodostaa tiedonkäytön esteitä seuraavista syistä: – Julkisen sektorin elin saattaa haluta suojella sisällön koske- mattomuutta ja välttää näin vastuun muiden tekemistä muutoksista toimitettuun tietoaineistoon, sillä tekijänoi- keus kohdistuu tietokantaan eikä sen sisällön valikointiin tai järjestämiseen. Tekijänoikeussuojaa voidaan soveltaa myös eräiden tesaurus-tyyppisten tietokantojen tai indek- sointijärjestelmien kannalta välttämättömiin tekijöihin. Lisäksi sui generis -oikeuden suoja kohdistuu eri aloihin kuin tekijänoikeuden suoja, sillä omistajuus kuuluu tietokannan tekijälle. toiminnan käytön tai – Tekijänoikeudesta voi muodostua julkisen sektorin elimille tärkeä tulonlähde. 6. Julkisen sektorin elinten toiminta tietomarkkinoilla 8. Yksityisyyden suoja Julkisen sektorin elimet eivät vääristä kilpailua yhteisön 6. 1. tasolla julkistaessaan tietoja aktiivisesti aidossa tiedotustarkoi- tuksessa tai hoitaessaan julkishallinnon tehtäviä, joiden voi- daan katsoa liittyvän julkiseen tehtävään tai yleishyödylliseen palveluun. joka ei Kaikkeen tiedotustoimintaan, 6. 2. liity julkisen tehtävän hoitoon tai yleishyödyllisen palvelun toimittamiseen, tulee soveltaa perustamissopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä, jos niiden soveltaminen ei estä tosiasiallisesti eikä oikeudellisesti julkisen sektorin näille elimille uskoman tehtävän suorittamista. (1) 8. 1. Nykyisiä säännöksiä yksityisyyden suojasta tietokanto- jen käytössä ja televiestinnässä on pidettävä vähimmäissuojana, joka yhteisön lainsäädännön on taattava ja jota tulee soveltaa täysimittaisesti julkisen sektorin elimiin. 8. 2. Komitea kannattaa kansalaisen yksityisyyden korkeata- soista suojaa, sillä se on yksi demokraattisen yhteiskunnan kulmakiviä. 8. 3. Komitea katsoo, että kaupalliset etunäkökohdat eivät voi oikeuttaa saamaan julkisen sektorin hallussa olevia henkilö- tietoja missään tapauksessa, ellei siitä määrätä erikseen voi- massa olevissa säännöksissä, erityisesti direktiivissä 95/46/EY yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta(2) ja direktiivissä 97/66/EY henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televies- tinnän alalla (3). 6. 3. Erityis- tai yksinoikeuksien myöntämisessä tulisi nou- dattaa objektiivisiin, avoimiin ja syrjimättömiin kriteereihin perustuvia julkisia menettelyjä. Joka tapauksessa yritysten, joilla on erityis- tai yksinoikeuksia, tulee noudattaa toiminnas- saan valtiontukia ja yleensä vapaata kilpailua koskevia sääntöjä. 9. Vastuujärjestelmät 6. 4. Komitea katsoo, että jos julkisen sektorin elimellä on tietoa, jolla on vain yksi lähde, sen tulee asettaa se kaikkien kansalaisten ja talouden toimijoiden käyttöön järkevin perus- tein. (1) EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohta. Jäsenvaltioiden erilaiset vastuujärjestelmät voivat muodostaa esteitä julkisen sektorin tiedon saannille ja hyödyntämiselle, jos toiminta tapahtuu julkisen sektorin elimen toimipaikassa (2) EYVL L 281, 23. 11. 1995, s. 31–50: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24. 10. 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta. (3) EYVL L 24, 30. 1. 1998, s. 1–8: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/66/EY, annettu 15. 12. 1997, henkilötietojen käsitte- lystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla. C 169/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 tai pääkonttorissa ja yritettäessä soveltaa vastuusääntöjä käy ilmi, että tiedon välittäjään on sovellettava eri sääntöjä eri kotipaikan vuoksi. Tämä voi johtaa siihen, että talouden toimijat sijoittuvat sinne, missä suojan taso on matalin. 10. EU:n toimielinten noudattama tiedotuspolitiikka Komitea pitää toimielinten tähänastista tiedonsaantiin ja -käyttöön liittyvää politiikkaa riittämättömänä ja katsoo, että sitä on kehitettävä neuvoston ja komission jo tekemien päätösten ja nyt julkaistun vihreän kirjan osoittamaan suun- taan, jotta kansalaisille taataan mahdollisimman suuri avoi- muus ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyky säilyy. Komi- Bryssel 28. huhtikuuta 1999. tean mielestä vähimmäisvaatimuksina on pidettävä tämän lausunnon kohdassa 3. 3. 3 lueteltuja periaatteita. 11. Yhteisötason ensisijaiset toimet 11. 1. Ottaen huomioon tehokkaan sääntelyn tarpeen ja sen yhteisön tasolla mahdollisesti tuottaman lisäarvon komitea katsoo, että julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saantia ja sen vapaata liikkuvuutta yhteisössä tulisi ensisijaisesti säännellä sitovalla oikeusvälineellä suhteellisuus- ja läheisyysperiaatteita noudattaen. 11. 2. Lisäksi komitea katsoo, että voitaisiin toteuttaa myös muuntyyppisiä, täydentäviä toimia, kuten julkisen sektorin elinten tietojen vaihtoa kokemuksien vertailemiseksi, kansalai- sille suunnattuja valistus- ja koulutuskampanjoita olemassa olevista tietolähteistä sekä kokeiluhankkeita eri lähteistä tule- van tiedon julkaisemisesta ja koordinoinnista. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Acquis di Schengen - Decisione del Comitato esecutivo del 28 aprile 1999 riguardante il bilancio "HelpDesk" 1999 (SCH/Com-ex (99) 3)

formats: html print


title: 1999/352/CE, CECA, Euratom: Decisão da Comissão, de 28 de Abril de 1999, que institui o Organismo Europeu de Luta Antifraude (OLAF) [notificada com o número SEC(1999) 802]

eurovoc_concepts:
EU office or agency
fraud
operation of the Institutions

text: L 136/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 31. 5. 1999 COMISS(cid:212)O DECIS(cid:212)O DA COMISS(cid:212)O de 28 de Abril de 1999 que institui o Organismo Europeu de Luta Antifraude (OLAF) [notificada com o n(cid:156)mero SEC(1999) 802] (1999/352/CE, CECA, Euratom) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, (4) Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 162. o, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia do Carv(cid:209)o e do A(cid:135)o e, nomeadamente, o seu artigo 16. o, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia da Energia At(cid:155)mica e, nomeadamente, o seu artigo 131. o, (1) (2) (3) import(cid:131)ncia conferem grande Considerando que as institui(cid:135)(cid:210)es e os Estados- -Membros (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o dos interesses financeiros das Comuni- dades e (cid:133) luta contra a fraude e todas as outras actividades ilegais lesivas dos interesses financeiros comunit(cid:145)rios; que a import(cid:131)ncia desta ac(cid:135)(cid:209)o (cid:130) confirmada pelos artigos 209. oA do Tratado CE, 78. oI do Tratado CECA e 183. oA do Tratado Euratom, assim como pelo artigo 280. o do Tratado CE introduzido pelo Tratado de Amesterd(cid:209)o; Considerando que (cid:130) necess(cid:145)rio mobilizar todos os meios dispon(cid:146)veis para realizar estes objectivos, nomeadamente na perspectiva da miss(cid:209)o de inqu(cid:130)- rito conferida ao n(cid:146)vel comunit(cid:145)rio, conservando a reparti(cid:135)(cid:209)o e o equil(cid:146)brio actuais das responsabili- dades entre o n(cid:146)vel nacional e o n(cid:146)vel comunit(cid:145)rio; Considerando que a fun(cid:135)(cid:209)o de efectuar inqu(cid:130)ritos administrativos para efeitos da protec(cid:135)(cid:209)o dos inte- resses financeiros das Comunidades se encontrava at(cid:130) agora confiada (cid:133) task force «Coordena(cid:135)(cid:209)o da Luta Antifraude», que sucedeu (cid:133) Unidade de Coor- dena(cid:135)(cid:209)o da Luta Antifraude (UCLAF); (5) (6) (7) Considerando que o refor(cid:135)o da efic(cid:145)cia da luta contra a fraude e demais actividades ilegais lesivas dos interesses financeiros das Comunidades exige a institui(cid:135)(cid:209)o de um Organismo Europeu de Luta Antifraude (OLAF), seguidamente designado por «Organismo», que dever(cid:145) exercer a fun(cid:135)(cid:209)o de inqu(cid:130)rito com total independ(cid:136)ncia; Considerando que a independ(cid:136)ncia do director do Organismo e o papel do Comit(cid:130) de Fiscaliza(cid:135)(cid:209)o, tal como decorrem da presente decis(cid:209)o e dos Regula- mentos (CE) e (Euratom) relativos aos inqu(cid:130)ritos efectuados pelo Organismo Europeu de Luta Anti- fraude, visam garantir a boa execu(cid:135)(cid:209)o da fun(cid:135)(cid:209)o de inqu(cid:130)rito do Organismo sem interferir com as suas outras miss(cid:210)es, como as que dependem das prerro- gativas da Comiss(cid:209)o, nomeadamente em mat(cid:130)ria legislativa; Considerando que a responsabilidade do Orga- nismo deve abranger, para al(cid:130)m da protec(cid:135)(cid:209)o dos interesses financeiros, o conjunto das actividades relacionadas com a defesa dos interesses comunit(cid:145)- rios em rela(cid:135)(cid:209)o a comportamentos irregulares, suscept(cid:146)veis de dar ensejo a processos administra- tivos ou penais; Considerando que a defini(cid:135)(cid:209)o das fun(cid:135)(cid:210)es do Orga- nismo compreende todas as atribui(cid:135)(cid:210)es exercidas at(cid:130) agora pela task force «Coordena(cid:135)(cid:209)o da Luta Antifraude», designadamente as relativas (cid:133) prepa- ra(cid:135)(cid:209)o das disposi(cid:135)(cid:210)es legislativas e regulamentares nos dom(cid:146)nios de actividade do Organismo, inclu- sive quando se trate de instrumentos abrangidos pelo t(cid:146)tulo VI do Tratado da Uni(cid:209)o Europeia, 31. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 136/21 DECIDE: Artigo 1. o Institui(cid:135)(cid:209)o do Organismo (cid:144) institu(cid:146)do o Organismo Europeu de Luta Antifraude (OLAF), seguidamente designado «Organismo». O Orga- nismo substitui a task force «Coordena(cid:135)(cid:209)o da Luta Anti- fraude», retomando todas as suas atribui(cid:135)(cid:210)es. Artigo 2. o Fun(cid:135)(cid:210)es do Organismo 1. O Organismo exerce as compet(cid:136)ncias da Comiss(cid:209)o em mat(cid:130)eria de inqu(cid:130)ritos administrativos externos com o fim de refor(cid:135)ar a luta contra a fraude, contra a corrup(cid:135)(cid:209)o e contra quaisquer outras actividades ilegais lesivas dos inte- resses financeiros das Comunidades, bem como para efeitos da luta antifraude respeitante a qualquer outro facto ou actividade de operadores em viola(cid:135)(cid:209)o de disposi- (cid:135)(cid:210)es comunit(cid:145)rias. O Organismo internos destinados: efectuar(cid:145) inqu(cid:130)ritos administrativos a) A lutar contra a fraude, a corrup(cid:135)(cid:209)o e qualquer outra lesiva dos interesses financeiros da actividade ilegal Comunidade Europeia; b) A investigar os factos graves, ligados ao exerc(cid:146)cio de actividades profissionais, que possam constituir incum- primento das obriga(cid:135)(cid:210)es dos funcion(cid:145)rios e agentes das Comunidades, suscept(cid:146)vel de processos disciplinares eventualmente penais, ou incumprimento de obriga- (cid:135)(cid:210)es an(cid:145)logas aplic(cid:145)veis aos membros das institui(cid:135)(cid:210)es e (cid:155)rg(cid:209)os, aos dirigentes dos organismos, bem como aos membros do pessoal das institui(cid:135)(cid:210)es, (cid:155)rg(cid:209)os e orga- nismos n(cid:209)o submetidos ao Estatuto dos Funcion(cid:145)rios das Comunidades Europeias e Regime Aplic(cid:145)vel aos outros Agentes. O Organismo exerce as compet(cid:136)ncias da Comiss(cid:209)o nestes dom(cid:146)nios, tal como s(cid:209)o definidas pelas disposi(cid:135)(cid:210)es estabe- lecidas dentro do quadro, dos limites e das condi(cid:135)(cid:210)es fixados pelos Tratados. Poder(cid:209)o ser confiadas ao Organismo miss(cid:210)es de inqu(cid:130)rito noutros dom(cid:146)nios, pela Comiss(cid:209)o ou pelas outras institui- (cid:135)(cid:210)es, (cid:155)rg(cid:209)os ou organismos. 2. O Organismo prestar(cid:145) o apoio da Comiss(cid:209)o na coopera(cid:135)(cid:209)o com os Estados-Membros em mat(cid:130)ria de luta contra a fraude. 3. O Organismo desempenhar(cid:145) actividades de concep(cid:135)(cid:209)o em mat(cid:130)ria de luta contra a fraude, referida no n. o 1. as 4. O Organismo ter(cid:145) a seu cargo a prepara(cid:135)(cid:209)o das iniciativas legislativas e regulamentares da Comiss(cid:209)o, tendo em vista os objectivos da luta contra a fraude, referidos no n. o 1. 5. O Organismo executar(cid:145) qualquer outra actividade operacional da Comiss(cid:209)o em mat(cid:130)ria de luta contra a fraude, referida no n. o 1, cabendo-lhe nomeadamente: a) Desenvolver as infra-estruturas necess(cid:145)rias; b) Assegurar a recolha e explora(cid:135)(cid:209)o de informa(cid:135)(cid:210)es; c) Prestar assist(cid:136)ncia t(cid:130)cnica, nomeadamente em mat(cid:130)ria de forma(cid:135)(cid:209)o, (cid:133)s demais institui(cid:135)(cid:210)es, (cid:155)rg(cid:209)os ou orga- nismos, e (cid:133)s autoridades nacionais competentes. 6. O Organismo ser(cid:145) o interlocutor directo das autori- dades policiais e judici(cid:145)rias. 7. O Organismo da assegurar(cid:145) Comiss(cid:209)o, a n(cid:146)vel dos servi(cid:135)os, nas inst(cid:131)ncias adequadas, em rela(cid:135)(cid:209)o aos dom(cid:146)nios contemplados no presente artigo. representa(cid:135)(cid:209)o a Artigo 3. o Independ(cid:136)ncia na fun(cid:135)(cid:209)o de inqu(cid:130)rito O Organismo exerce as compet(cid:136)ncias de inqu(cid:130)rito refe- ridas no n. o 1 do artigo 2. o com total independ(cid:136)ncia. No exerc(cid:146)cio destas compet(cid:136)ncias, o director do Orga- nismo n(cid:209)o solicitar(cid:145) nem aceitar(cid:145) instru(cid:135)(cid:210)es da Comiss(cid:209)o, de qualquer Governo ou de qualquer outra institui(cid:135)(cid:209)o, (cid:155)rg(cid:209)o ou organismo. Artigo 4. o Comit(cid:130) de Fiscaliza(cid:135)(cid:209)o (cid:144) institu(cid:146)do um Comit(cid:130) de Fiscaliza(cid:135)(cid:209)o, cujas composi(cid:135)(cid:209)o e compet(cid:136)ncias ser(cid:209)o determinadas pelo legislador comu- nit(cid:145)rio. Este comit(cid:130) exercer(cid:145) um controlo regular sobre a execu(cid:135)(cid:209)o da fun(cid:135)(cid:209)o de inqu(cid:130)rito pelo Organismo. Artigo 5. o Director 1. O Organismo (cid:130) colocado sob a direc(cid:135)(cid:209)o de um director designado pela Comiss(cid:209)o, ap(cid:155)s concerta(cid:135)(cid:209)o com o Parlamento Europeu e com o Conselho, por um per(cid:146)odo de cinco anos, renov(cid:145)el uma vez. Com vista (cid:133) designa(cid:135)(cid:209)o do Director, a Comiss(cid:209)o estabelecer(cid:145), ap(cid:155)s parecer favo- r(cid:145)vel do Comit(cid:130) de Fiscaliza(cid:135)(cid:209)o, uma lista dos candidatos com as qualifica(cid:135)(cid:210)es necess(cid:145)rias, na sequ(cid:136)Cencia de um convite (cid:133) apresenta(cid:135)(cid:209)o de candidaturas que ser(cid:145), se neces- s(cid:145)rio, publicado no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O director (cid:130) respons(cid:145)vel pela execu(cid:135)(cid:209)o dos inqu(cid:130)ritos. L 136/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 31. 5. 1999 A Comiss(cid:209)o exercer(cid:145) relativamente ao director os 2. poderes conferidos (cid:133) entidade competente para proceder a nomea(cid:135)(cid:210)es. Uma medida adoptada nos termos dos artigos 87. o, 88. o e 90. o do Estatuto dos Funcion(cid:145)rios das Comuni- dades Europeias dever(cid:145) ser objecto de uma decis(cid:209)o funda- mentada da Comiss(cid:209)o, ap(cid:155)s consulta do Comit(cid:130) de Fisca- liza(cid:135)(cid:209)o. Esta decis(cid:209)o ser(cid:145) comunicada para informa(cid:135)(cid:209)o ao Parlamento Europeu e ao Conselho. Artigo 6. o Funcionamento do Organismo 1. O director do Organismo exercer(cid:145), em rela(cid:135)(cid:209)o ao pessoal do Organismo, os poderes conferidos pelo Esta- tuto dos Funcion(cid:145)rios das Comunidades Europeias (cid:133) enti- dade competente para proceder a nomea(cid:135)(cid:210)es e pelo Regime Aplic(cid:145)vel aos Outros Agentes das Comunidades (cid:133) entidade habilitada para celebrar contratos de admiss(cid:209)o. O director poder(cid:145) subdelegar os seus poderes. Em conformi- dade com o Estatuto e com o Regime Aplic(cid:145)vel aos Outros Agentes, o director fixar(cid:145) as condi(cid:135)(cid:210)es e modali- dades de recrutamento, nomeadannente no que se refere (cid:133) dura(cid:135)(cid:209)o e renova(cid:135)(cid:209)o dos contratos. 2. O director comunicar(cid:145) ao director-geral do or(cid:135)a- mento em tempo (cid:156)til, ap(cid:155)s consulta do Comit(cid:130) de Fiscali- za(cid:135)(cid:209)o, um anteprojecto de or(cid:135)amento destinado a ser inscrito na rubrica espec(cid:146)fica do or(cid:135)amento geral anual relativo ao Organismo. 3. O director (cid:130) o ordenador para a execu(cid:135)(cid:209)o da rubrica or(cid:135)amental espec(cid:146)fica da parte A do Or(cid:135)amento relativo ao Organismo e das rubricas espec(cid:146)ficas antifraude da parte B. O director poder(cid:145) subdelegar os seus poderes. As decis(cid:210)es da Comiss(cid:209)o relativas (cid:133) sua organiza(cid:135)(cid:209)o 4. interna s(cid:209)o aplic(cid:145)veis ao Organismo na medida em que sejam compat(cid:146)veis com as disposi(cid:135)(cid:210)es adoptadas pelo legislador comunit(cid:145)rio relativas ao Organismo, com a presente decis(cid:209)o e com as normas de execu(cid:135)(cid:209)o desta. Artigo 7. o Produ(cid:135)(cid:209)o de efeitos A presente decis(cid:209)o produz efeitos na data de entrada em vigor do regulamento (CE) do Parlamento Europeu e do Conselho, relativo aos inqu(cid:130)ritos efectuados pelo Orga- nismo Europeu de Luta Antifraude. At(cid:130) ao primeiro dia do m(cid:136)s seguinte (cid:133) nomea(cid:135)(cid:209)o do director do Organismo, a gest(cid:209)o dos assuntos correntes do Organismo ser(cid:145) assegu- rada pelo director da task force «Coordena(cid:135)(cid:209)o da Luta Antifraude». Feito em Bruxelas, em 28 de Abril de 1999. Pela Comiss(cid:209)o O Presidente Jacques SANTER


title: Schengenregelverket - Verkställande kommittens beslut av den 28 april 1999 om de slutliga versionerna av den gemensamma handboken och de gemensamma konsulära anvisningarna (SCH/Com-ex (99) 13)

eurovoc_concepts:
EU visa policy
accession to an agreement
third country