title: Komission asetus (EY) N:o 898/1999, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1999, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 566/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

formats: pdf print

text: 30. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 113/17 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 898/1999, annettu 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1999, maissin tuontitullin enimm(cid:132)isalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 566/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksella (EY) N:o 566/1999 (3) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimm(cid:132)isalennusta maissin tuontitullista Espanjaan, komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 5 artiklan mukai- sesti (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1963/95 (5), komissio voi asetuksen (ETY) N:o 1766/ 92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) tuontitullin enimm(cid:132)isalennuksen vahvistamisesta; vahvistamisessa erityisesti otettava asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132), perusteet; huomioon on jonka suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, tarjous tuontitullin on enimm(cid:132)isalennuksen edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, ett(cid:132) tuontitullin enimm(cid:132)isalennukseksi olisi vahvistettava 1 ja artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheen- johtajansa asettamassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 566/1999 tarkoittaman tarjouskil- pailun rajoissa 23. –29. huhtikuuta 1999 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana j(cid:132)tettyjen tarjousten osalta maissin tuontitullin enimm(cid:132)is- alennukseksi vahvistetaan 72,90 EUR/t 107 000 tonnin kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:132)sen- valtioissa. Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EYVL L 70, 17. 3. 1999, s. 9. (4) EYVL L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (5) EYVL L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tad-29 ta' April 1999 li jadotta t-tielet fażi ta' l-iskema ta' koperazzjoni trans-Ewropea għall-edukazzjoni ogħla (Tempus III) (2000-2006)

eurovoc_concepts:
EU programme
cooperation policy
higher education

formats: html pdf print

text: 11/Vol. 31 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 161 31999D0311 L 120/30 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 8. 5. 1999 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL tad-29 ta’ April 1999 li jadotta t-tielet fażi ta’ l-iskema ta’ koperazzjoni trans-Ewropea għall-edukazzjoni ogħla (Tempus III) (2000-2006) (1999/311/KE) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 235 tiegħu, l-Ewropa ċentrali u tal-lvant f’oqsma li jinkludu t-taħriġ; fil-25 ta’ Ġunju 1996 il-Kunsill adotta r-Regolament (Eura- tom, KE) Nru 1279/96 dwar l-għoti ta’ assistenza għar- riforma ekonomika u għall-irpiljar ta’ l-Istati indipendenti ġodda u l-Mongolja (6) (programm Tacis); Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali (3), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (4), (1) (2) Billi l-laqgħa tal-Kunsill Ewropew fi Strasbourg fit-8 u fid-9 ta’ Diċembru 1989 sejjħet lill-Kunsill biex jadotta, abbażi ta’ proposta mill-Kummissjoni, miżuri mmirati biex pajjiżi ta’ l-Ewropa ċentrali u tal-lvant ikunu jistgħu jipparteċipaw fi programmi fl-oqsma ta’ l-edukazzjoni u/jew taħriġ simili għall-programmi komunitarji eżistenti; Billi adotta fit-18 ta’ Diċembru 1989 il-Kunsill r-Regolament (KEE) Nru 3906/89 dwar għajnuna ekono- mika lir-Repubblika ta’ l-Ungerija u r-Repubblika tal-Poplu tal-Polonja (5) (programm Phare), jipprovdi għajnuna għall-proċess ta’ riforma ekonimika u soċjali f’pajjiżi ta’ li (1) ĠU C 270, tad-29. 08. 1998, p. 9, u ĠU C 87, tad-29. 03. 1999, p. 102. (2) ĠU C 98, tad-9. 4. 1999. (3) ĠU C 40, tal-15. 2. 1999, p. 23. (4) ĠU C 51, tat-22. 2. 1999, p. 86. (5) ĠU L 375, tat-23. 12. 1989, p. 11. Regolament kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru 753/96 (ĠU L 103, tas-26. 04. 1996, p. 5). (3) (4) (5) Billi fid-29 ta’ April 1993 bid-Deċiżjoni 93/246/KEE il-Kunsill adotta t-tieni fażi ta’ l-iskema ta’ koperazzjoni trans-Ewropea għall-edukazzjoni ogħla (Tempus II) għal perijodu ta’ erba’ snin mill-1 ta’ Lulju 1994 (7); dik id-Deċiżjoni ġiet emendata fil-21 ta’ Novembru 1996 bid- Deċiżjoni 96/663/KE (8) biex iż-żmien ta’ dan il-programm jiġi estiż għal sitt snin (1994-2000); ta’ l-pajjiżi l-Ewropa ċentrali u tal-lvant, Billi l-Istati indipendenti ġodda ta’ l-ex Unjoni Sovjetika u l-Mongolja, li huma benefiċjari tal-programmi Phare u Tacis, jikkunsi- draw li l-edukazzjoni ogħla u t-taħriġ huma oqsma prinċipali għall-proċess ta’ riforma ekonomika u soċjali; Billi l-koperazzjoni fl-edukazzjoni ogħla ssaħħaħ u tkab- jeżistu bejn bar l-istruttura kollha tar-relazzjonijiet il-popli ta’ l-Ewropa, tesponi valuri kulturali komuni, tip- permetti ideat u tiffaċilita attivitajiet multinazzjonali f’oqsma xjentifiċi, kulturali, artistiċi, ekonomiċi u soċjali; l-iskambju produttiv ta’ li (6) ĠU L 165, 04. 07. 1996, p. 1. (7) ĠU L 112, 06. 05. 1993, p. 34. (8) ĠU L 306, tat-28. 11. 1996, p. 36 162 (6) (7) (8) (9) MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 31 Billi l-istawrar reċenti ta’ Tempus fil-pajjiżi mhux assoċjati ta’ l-Ewropa ċentrali u tal-lvant, fl-Istati indipendenti ġodda ta’ l-ex Unjoni Sovjetika u fil-Mongolja, li għandhom akbar bżonnijiet u li jinfirxu f’meded akbar, jiġġustifika komple- tament il-kontinwazzjoni tal-miżuri meħuda; li għandha x’taqsam ma’ l-edukazzjoni u/jew taħriġ, biex b’hekk jiġu stimolati s-sinerġiji u jiżdied il-valur miżjud ta’ kull waħda mill-attivitajiet tasl-Komunità; Billi Tempus jista’ jagħti kontribuzzjoni effettiva għall- iżvilupp strutturali ta’ edukazzjoni oġħla inkluż it-titjib ta’ riżorsi umani u kapaċitajiet fuq ix-xogħol adattat għar- riforma ekonomika u billi ma hemm ebda strument ieħor biex titlaħaq din il-mira; (14) Billi t-Trattat ma jipprovdix, għall-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, setgħat oħra ħlief dawk ta’ l-Artikolu 235; billi l-kondizzjonijiet biex jiġi ċitat dak l-Artikolu ġew osservati, IDDEĊIEDA KIF ĠEJ: jagħti kontribuzzjoni effettiva, Billi Tempus jista’ ukoll permezz ta’ universitajiet u persunal ta’ l-universitajiet, għall-iżvilupp ta’ l-amministrazzjoni pubblika u strutturi edukattivi fil-pajjiżi eliġibbli; Artikolu 1 Kemm idum Tempus III Billi Tempus jista’ jikkontribwixxi għar-restawrazzjoni tal- interrotta bl-eventi reċenti, bejn reġjuni koperazzjoni, ġirien il-koperazzjoni u tikkostitwixxi fattur ta’ paċi u stabbilità fl-Ewropa; tal-Komunità billi din (10) Billi l-pajjiżi assoċjati fil-fażi ta’ qabel l-adeżjoni li ħadu sehem f’Tempus I u f’Tempus II jistgħu issa, grazzi għall- esperjenza li akkwistaw, jagħtu kontribuzzjoni siewja flimkien ma’ l-Istati Membri fl-assistenza lil pajjiżi mseħbin li daħlu fil-programm fi stadju aktar tard biex dawn jirristrutturaw is-sistemi ta’ edukazzjoni ogħla tagħhom; għandha (11) Billi l-Artikolu 11 tad-Deċiżjoni 93/246/KEE jistipula li l-Kummissjoni ta’ l-implimentazzjoni tal-programm Tempus u tissottometti, mhux aktar tard mit-30 ta’ April 1998, proposta għat- tkabbir tal-programm għall- perijodu li jibda fl-1 ta’ Lulju 2000; jew għall-aġġustament valutazzjoni twettaq (12) Billi l-awtoritajiet kompetenti fil-pajjiżi ta’ l-Ewropa ċen- trali u tal-lvant, l-Istati indipendenti ġodda ta’ l-ex Unjoni Sovjetika u l-Mongolja, l-utenti tal-programm, l-istrutturi responsabbli għall-organizzazzjoni tiegħu fil-pajjiżi eliġib- bli u fil-Komunità Ewropea, u l-esperti u r-rappreżentanti jirriflettu l-fehmiet tad-dinja universitarja kwalifikati fl-Ewropa, ta’ valutazzjoni li jikkonferma l-kapaċità ta’ Tempus li jagħti fil-pajjiżi għad- kontribuzzjoni diversifikazzjoni ta’ fl-opportunitajiet l-edukazzjoni u għall-koperazzjoni bejn universitajiet, biex b’kekk għall-iżvilupp tal-koperazzjoni iwittu t-triq xjentifika, kulturali u ekonomika; li jaqblu dwar eliġibbli fil-qasam tar-rapport ir-riżultati effettiva It-tielet fażi ta’ l-iskema tal-koperazzjoni trans-Ewropea għal edukazzjoni ogħla (hawn iżjed ’il quddiem msejħa “Tempus III”) hi b’dan adottata għal perijodu ta’ sitt snin mill-1 ta’ Lulju 2000. Artikolu 2 Pajjiżi eliġibbli Tempus III jirrigwarda dawk il-pajjiżi mhux assoċjati ta’ l-Ewropa ċentrali u tal-lvant li huma eliġibbli għal għajnuna ekonomika bis-saħħa tar-Regolament (KEE) Nru 3906/89 (programm Phare) (1), u l-Istati indipendenti ġodda ta’ l-ex Unjoni Sovjetika u l-Mogolja msemmija (Euratom, KE) Nru 1279/96 (programm Tacis), sakemm dawn il-programmi ta’ assistenza jiġu mtawwla għall-perijodu msemmi. Dawn il-pajjiżi huma minn hawn “il quddiem imsejħa” pajjiżi eliġibbli. fir-Regolament Abbażi ta’ valutazzjoni tas-sitwazzjoni speċifika f’kull pajjiż, il-Kummissjoni, skond il-proċeduri preskritti fir-Regolamenti msemmija, għandha taqbel mal-pajjiżi eliġibbli interessati jekk għandhomx u l-kondizzjonijiet tagħhom fl-ippjanar nazzjonali ta’ assistenza komunitarja għal riforma soċjali u ekonomika. jipparteċipaw f’Tempus tal-parteċipazzjoni x-xorta III, u Artikolu 3 Involviment ta’ pajjiżi assoċjati Azzjonijiet taħt Tempus III huma miftuħa ukoll għall-pajjiżi assoċjati ta’ l-Ewropa ċentrali u tal-lvant sabiex dak li jkun ġie milħuq permezz ta’ Tempus jista’ jitqassam lill-pajjiżi ġirien u sabiex tiġi żviluppata koperazzjoni reġjonali u transfruntieri. Waqt li għandhom jitqiesu r-regoli u r-regolamenti finanzjarji l-koperazzjoni bejn tkun inkoraġġita rispettivi, għandha il-proġetti Tempus u Erasmus. (13) Billi għandha tingħata l-opportunità biex tinħoloq koordinazzjoni effettiva bejn il-programm Tempus III u programmi jew attivitajiet oħra tal-Komunità b’dimensjoni (1) Fil-preżent Jugoslava tal-Maċedonja. l-Albanija, il-Bosnja-Herzegovina u l-ex Repubblika 11/Vol. 31 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 163 Artikolu 4 Tifsiriet għandha ukoll tipprova tiżgura li l-ebda grupp ta’ ċittadini ma jiġi eskluż jew żvantaġġat. Għall-għanijiet ta’ Tempus III: (a) il-kelma “università” għandha tintuża biex tkopri kull tip ta’ stabbiliment ta’ edukazzjoni post sekondarja u ta’ taħriġ vokazzjonali li joffru, fil-qafas ta’ edukazzjoni u taħriġ avvan- zati, kwalifiki jew diplomi ta’ dak il-livell, ikun x’ikun l-isem ta’ dawk l-istabbilimenti; (b) il-kliem “industrija” u “kumpannija” jintużaw biex ikopru kull tip ta’ attività ekonomika, irrispettivament mill-i status legali, organizzazzjonijiet tal- kummerċ u l-industrija u/jew l-ekwivalenti tagħhom, assoċjazzjonijiet ta’ professjonisti, u l-korpi ta’ taħriġ ta’ l-istituzzjonijiet u organizzazzjonijiet fuq imsemmija; tan-negozju awtonomi, kmamar (ċ) il-kelma “istituzzjoni” tintuża biex tkopri awtoritajiet lokali u pubbliċi, u l-imsieħba soċjali u l-korpi ta’ taħriġ tagħhom. Kull Stat Membru jew pajjiż eliġibbli jista’ jiddeċiedi liema tipi ta’ stabbiliment imsemmi fil-punt (a) jista’ jipparteċipa f’Tempus III. Artikolu 6 Djalogu ma’ pajjiżi eliġibbli Bi qbil ma’ l-awtoritajiet kompetenti f’kull pajjiż, il-Kummissjoni għandha tiddefenixxi l-prijoritajiet dettaljati u l-miri għar-rwol ta’ Tempus III fl-istrateġija nazzjonali għar-riforma ekonomika u soċjali, fuq il-bażi tal-miri tal-programm u b’mod partikolari skond: (a) (i) il-miri ġenerali tal-programm Phare; (ii) il-miri ġenerali tal-programm Tacis, b’referenza partiko- lari għall-aspetti tiegħu settorali; (b) il-politika ta’ kull pajjiż eliġibbli dwar ir-riformi ekonomiċi, soċjali u fl-edukazzjoni; (ċ) il-bżonn li jinstab bilanċ xieraq bejn l-oqsma ta’ prijorità magħżula u r-riżorsi allokati lil Tempus III. Artikolu 5 Għanijiet Artikolu 7 Il-Kumitat L-għan ta’ Tempus III hu li jippromwovi, skond il-linji gwida u l-miri ġenerali riforma ekonomika u soċjali, l-Iżvilupp tas-sistemi ta’ edukazzjoni ogħla fil-pajjiżi eliġibbli permezz ta’ l-aktar koperazzjoni bilanċjata possibbli ma’ l-imsieħba mill-Istati Membri tal-Komunità. tal-programmi Phare u Tacis għal Aktar speċifikatament, Tempus III hu maħsub biex jiffaċilita l-adattament ta’ edukazzjoni ogħla għall-ħtiġiet ġodda soċjo ekonomiċi u kulturali tal-pajjiżi eliġibbli billi iqis: (a) materji li għandhom x’jaqsmu ma’ l-iżvilupp u t-tfassil mill- ġdid ta’ kurrikuli fl-oqsma ta’ prijorità; (b) ir-riforma ta’ strutturi u stabbilimenti ta’ edukazzjoni ogħla u t-tmexxija tagħhom; 1. Il-Kummissjoni għandha timplementa il-programm Tempus III skond id-dispożizzjonijiet ta’ l-Anness, abbażi ta’ linji gwida det- taljati li għandhom jiġu adottati kull sena u billi ssegwi l-miri det- jkun hemm qbil dwarhom ma’ taljati u l-prijoritajiet l-awtoritajiet kompetenti f’kull pajjiż eliġibbli, kif prevvist fl-Arti- kolu 6. li 2. Fit-twettiq ta’ dik il-ħidma, il-Kummissjoni tkun assistita minn kumitat magħmul minn żewġ rappreżentanti minn kull Stat Membru u presjedut mir-rappreżentant tal-Kummissjoni. ’Il- membri tal-kumitat jistgħu jkunu assistiti minn esperti u konsu- lenti. jassisti lill-Kummissjoni Il-kumitat għandu, b’mod partikolari, fl-implimentazzjoni ta’ jitqiesu l-miri stabbiliti l-iskema, billi fl-Artikolu 5, u għandu jikkoordina ix-xogħol tiegħu ma’ dak ta’ fil-qasam ta’ kumitati oħra dwar l-edukazzjoni (Socrates) u t-taħriġ (Leonardo). il-programm stabbiliti (ċ) l-iżvilupp ta’ taħriġ li jwassal għall-kwalifiki, bil-ħsieb li jagħmel tajjeb għan-nuqqas ta’ kapaċitajiet ta’ livell għoli li huma meħtieġa fil-kuntest ta’ riforma ekonomika, b’mod par- tikolari billi tissaħħaħ u titkattar l-għaqda ma’ l-industrija; 3. Ir-rappreżentant tal-Kummissjoni għandu jissottometti Kumitat abbozzi ta’ miżuri li għandhom x’jaqsmu ma’: lill- (a) il-linji gwida ġenerali li jirregolaw Tempus III; (d) il-kontribuzzjoni ta’ edukazzjoni ogħla u taħriġ lejn iċ-ċittadinanza u biex tissaħħaħ id-demokrazija. (b) il-proċeduri dwar l-għażla u l-linji gwida ġenerali għall- kemm iddum u komunitarja (ammonti, assistenza benefiċjarji); Il-Kummissjoni għandha, waqt li tkun issegwi l-miri ta’ Tempus III, tipprova tosserva mill-qrib il-politika ġenerali komunitarja dwar opportunitajiet ugwali għal irġiel u nisa. Il-Kummissjoni (ċ) kwistjonijiet li jirrigwardaw il-bilanċ kollu ta’ Tempus III, inkluża l-ispartizzjoni bejn il-varji azzjonijiet; 164 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 31 (d) il-prijoritajiet dettaljati u l-miri li għandu jintlaħaq qbil dwarhom ma’ l-awtoritajiet kompetenti f’kull pajjiż eliġibbli; Artikolu 9 (e) l-arranġamenti għall-verifika u l-valutazzjoni ta’ Tempus III. Għaqda ma’ azzjonijiet oħra komunitarji tal-kwistjoni. L-opinjoni għandha 4. Il-kumitat għandu jfisser l-opinjoni tiegħu dwar dawn il-miżuri abbozzati sa limitu ta’ żmien li l-president jista’ jippreskrivi skond l-urġenza tingħata bil- maġġoranza stipulata fl-Artikolu 148(2) tat-Trattat fil-każ ta’ deċiżjonijiet li l-Kunsill huwa meħtieġ li jadotta fuq proposta mill- Kummissjoni. Il-voti tar-rappreżentanti ta’ l-Istati Membri fil- kumitat għandhom ikunu peżati bil-mod spjegat f’dak l-Artikolu. Il-president ma jivvutax. Il-Kummissjoni għandha tadotta miżuri li għandhom japplikaw minnufih. Iżda, jekk dawn il-miżuri m’humiex skond l-opinjoni tal-kumitat, għandhom jiġu kkommunikati mill-Kummissjoni lill- Kunsill minnufih. F’dak il-każ il-Kummissjoni tista’ tipposponi l-applikazzjoni tal- miżuri li tkun ħadet deċiżjoni dwarhom għal perijodu ta’ xahar. Il-Kunsill, b’maġġoranza kwalifikata, jista’ jieħu deċiżjoni diffe- renti fil-limitu ta’ żmien imsemmi fis-subparagrafu ta’ qabel dan. 5. B’żieda ma’ dan, il-Kummissjoni tista’ tikkonsulta mal-kumitat dwar kull ħaġa oħra li għandha x’taqsam ma’ l-implimentazzjoni ta’ Tempus III, inkluż ir-rapport. tal-Kummissjoni għandu jissottometti lill- Ir-rappreżentant kumitat abbozz tal-miżuri li jkunu ser jittieħdu. Il-kumitat għandu jfisser l-opinjoni tiegħu dwar dan l-abbozz, f’limitu ta’ żmien li l-president jista’ jippreskrivi skond l-urġenza tal-kwistjoni, jekk neċessarju bit-teħid ta’ vot. L-opinjoni għandha tiġi reġistrata fil-minuti; barra minn hekk, kull Stat Membru jkollu l-jedd illi jitlob li l-pożizzjoni tiegħu tkun imniżżla fil-minuti. Il-Kummissjoni għandha tqis bl-akbar attenzjoni l-opinjoni mogħtija mill-kumitat. Għandha tinforma lill-kumitat dwar kif l-opinjoni tiegħu tkun ġiet meqjusa. 3906/89 (KEE) Nru B’osservanza tal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 7(3) ta’ din id-Deċiżjoni u, jekk applikabbli, il-proċedura mfissra fl-Artikolu 9 tar-Regolament 8 tar-Regolament (Euratom, KE) Nru 1279/96, fil-limiti stabbiliti il-Kummissjoni għandha mid-deċiżjonijiet annwali tal-bilanċ, tiżgura konsistenza u, fejn meħtieġ, komplimentarjetà bejn Tempus III u l-azzjonijiet l-oħra komunitarji li jittieħdu kemm fil-Komunità kif ukoll bħala parti mill-assistenza mogħtija lil pajjiżi l-attivitajiet tal-Fondazzjoni Ewropea għat-Taħriġ. fl-Artikolu partikolari eliġibbli, rigward b’mod u Artikolu 10 Koordinazzjoni ma’ l-azzjoni meħuda f’pajjiżi mhux tal-Komunità 1. Il-Kummissjoni għandha torganizza koordinazzjoni xierqa ma’ azzjonijiet meħuda minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità (1) jew minn universitajiet u s-settur tan-negozju f’dawn il-pajjiżi fl-istess kamp bħal Tempus III, inkuża, meta tkun applikabbli, il-parteċipazzjoni f’Tempus III. 2. Din il-parteċipazzjoni tista’ tieħu varjeta ta’ forom, inklużi waħda jew aktar minn dawn li ġejjin: — parteċipazzjoni f’Tempus III fuq bażi ta’ finanzjament flimkien, — l-użu ta’ l-opportunitajiet li joħorġu minn Tempus III biex azzjonijiet ta’ skambju li jirċievu finanzjament bilaterali jin- għataw direzzjoni, — koordinazzjoni bejn Tempus III u inizjattivi nazzjonali li għandhom l-istess għanijiet iżda li huma ffinanzjati u ġestiti separatament, — skambju reċiproku ta’ informazzjoni dwar l-inizjattivi kollha rilevanti f’dan il-kamp. Artikolu 8 Kooperazzjoni mal-korpi kompetenti Artikolu 11 Rapport annwali 1. Il-Kummissjoni għandha tikkoopera ma’ l-aġenziji ta’ kull wieħed mill-pajjiżi eliġibbli magħżula u li jkunu ġew stabbiliti biex jikkoordinaw ir-relazzjonijiet u l-istrutturi meħtieġa biex jiġi implimentat Tempus III, inkluża l-allokazzjoni ta’ fondi ssinjalati mill-pajjiżi eliġibbli infushom. Għandu jintbagħat mill-Kummissjoni rapport annwali dwar lill-Kunsill, it-twettiq ta’ Tempus III lill-Kumitat Ekonomilu u Soċjali u lill-Kumitat tar-Reġjuni. Dan ir-rapport għandu jintbagħat ukoll lill-pajjiżi eliġibbli bħala informazzjoni. lill-Parlament Ewropew, ta’ Tempus III, 2. B’żieda ma’ dan, għall-implimentazzjoni il-Kummissjoni għandha tikkoopera fil-viċin ma’ l-istrutturi nazzjonali kompetenti magħżula mill-Istati Membri. Għandha tqis kif xieraq, meta jkun possibbli, l-miżuri bilaterali meħuda f’dan il-kuntest mill-Istati Membri. (1) Dawn il-pajjiżi huma membri tal-Grupp ta’ 24, ħlief l-Istati Membri tal-Komunità, ir-Repubblika ta’ Ċipru u Malta, u l-pajjiżi assoċjati ta’ l-Ewropa ċentrali u tal-lvant, u l-parteċipazzjoni tirrigwarda proġetti mal-pajjiżi mhux assoċjati ta’ l-Ewropa ċentrali u tal-lvant li huma eli- ġibbli taħt il-programm Phare. 11/Vol. 31 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 165 Artikolu 12 Verifika u valutazzjoni — rapporti Skond il-proċedura preskritta fl-Artikolu 7(3), il-Kummissjoni għandha twettaq superviżjoni fuq l-arranġamenti għall-verifika regolari u valutazzjoni esterna ta’ l-esperjenza miksuba b’Tempus III, waqt li jitqiesu kif jixraq l-miri speċifiċi fl-Artikolu 5 u l-miri nazzjonali mfissra skond l-Artikolu 6. Għandha tissottometti sat-30 ta’ April 2004 rapport intermedju dwar dak li jkun instab mill-valutazzjoni, flimkien ma’ kull proposta biex Tempus jiġi estiż jew aġġustat għall-perijodu li jibda fl-1 ta’ Lulju 2006. Il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport finali mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2009. Magħmula fil-Lussemburgu, fid-29 ta’ April 1999. Għall-Kunsill Il-President W. MÜLLER 166 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 31 L-ANNESS Proġetti Ewropej konġunti 1. Il-Komunita Ewropea tagħti appoġġ lil proġetti Ewropej konġunti (JEPs) li jkollhom tul ta’ massimu ta’ tliet snin. Il-JEPs għandhom jassoċjaw għall-inqas università waħda f’pajjiż eliġibbli, università waħda minn Stat Membru u stabbiliment msieħeb (università, kumpannija jew istituzzjoni kif imfissra fl-Artikolu 4) fi Stat Membru ieħor. 2. Jista’ jingħata sustenn lill-JEPs għall-attivitajiet skond il-ħtiġiet speċifiċi ta’ l-istabbilimenti interessati u konformi mal-prijoritajiet stabbiliti, inklużi: (i) azzjonijiet konġunti fl-edukazzjoni u fit-taħriġ, b’mod partikolari għall-għan ta’ l-iżvilupp u l-aġġornar tal-kurrikuku, t-titjib tal-kapaċitajiet ta’ l-università biex tipprovdi edukazzjoni kontinwa u taħriġ mill-ġdid, l-iżvilupp ta’ korsijiet żgħar intensivi, u l-iżvilupp ta’ sistemi miftuħa u ta’ tagħlim mill-bogħod inkluża t-teknoloġija ta’ l-informatika u tal-komunikazzjoni; (ii) miżuri għar-riforma u l-iżvilupp ta’ edukazzjoni ogħla u tal-kapaċitajiet tagħha, b’mod partikolari billi tiġi strutturata mill-ġdid t-tmexxija ta’ stabbilimenti u sistemi ta’ edukazzjoni ogħla, billi jiġu modernizzati l-infrastrutturi eżistenti, billi jinxtara l-apparat li hu meħtieġ biex jiġi implementat JEP u, meta jkun applikabbli, billi tingħata assistenza teknika u finanzjarja lill-awtoritajiet responsabbli; (iii) il-promozzjoni tal-kooperazzjoni bejn l-universitajiet, l-industrija u l-istituzzjonijiet, kif imfissra fl-Artikolu 4, permezz tal-JEPs; (iv) l-iżvilupp tal-mobilità ta’ għalliema, persunal amministrattiv ta’ l-universitajiet u studenti taħt il-JEPs: (a) jingħataw għotjiet lill-għalliema/persunal amministrattiv ta’ universitajiet jew lil persunal li jħarreġ fil-kumpanniji fi Stati Membri biex iwettqu missjonijiet ta’ tagħlim/taħriġ għal perijodi li jdumu sa sena fil-pajjiżi eliġibbli u viċi versa; (b) jingħataw għotjiet lill-għalliema/persunal amministrattiv ta’ universitajiet fil-pajjiżi eliġibbli biex jkunu jistgħu jgħaddu minn perijodi ta’ taħriġ mill-ġdid u aġġornar fil-Komunità Ewropea; (ċ) jingħataw għotjiet lil studenti sa u inkluż postgraduate fil-livell ta’ dottorat, immirat kemm għal studenti f’pajjiżi eliġibbli li għaddejjin minn perijodu ta’ studju fil-Komunità Ewropea kif ukoll studenti ta’ l-Unjoni Ewropea għaddejjin minn perjodu ta’ studju fil-pajjiżi eliġibbli. Normalment dawn l-għotjiet jingħataw għal perijdu ta’ minn tliet xhur sa sena; (d) l-għotjiet ikunu disponibbli għal studenti li jieħdu parti fil-JEPs bl-għan speċifiku li jippromwovu l-mobilità; tingħata preċedenza lil studenti li jkunu qiegħdin jieħdu parti fi proġetti li dwarhom l-università ta’ oriġini tagħti għarfien akkademiku sħiħ għall-perijodu ta’ studju li jkun sar barra; (e) jingħata sostenn għal perijodi ta’ taħriġ prattiċi jew fil-kumpannija stess ta’ minn xhar sa sena għall-għalliema, persunal li jħarreġ, studenti u gradwati tal-pajjiżi eliġibbli bejn it-tmiem ta’ l-istudji tagħhom u l-ewwel impieg, sabiex ikunu jistgħu jagħmlu perijodu ta’ taħriġ prattiku f’kumpanniji fil-Komunità u viċi versa; (v) attivitajiet biex jiżguraw is-suċċess ta’ JEP li jinvolvi żewġ pajjiżi eliġibbli jew aktar. Miżuri strutturali u/jew kumplimentari Tingħata għajnuna finanzjarja għal ċerti miżuri strutturali u/jew kumplimentari (b’mod partikolari assistenza teknika, seminars, studji, pubblikazzjonijiet, attivitajiet ta’ informazzjoni) biex jkunu ta’ sostenn għall-miri tal-programm, b’mod partikolari l-iżvilupp u r-ristrutturazzjoni tas-sistemi ta’ edukazzjoni ogħla fil-pajjiżi eliġibbli. Taħt il-miżuri strutturali, tingħata għajnuna biex tassisti pajjiżi eliġibbli inter alia biex: — jiżviluppaw u jsaħħu il-kapaċità għall-ippjanar strateġiku u l-iżvilupp istituzzjonali ta’ stabbilimenti ta’ edukazzjoni ogħla fil-livell universitarju jew tal-fakultà, 11/Vol. 31 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 167 — jistabbilixxu pjan ta’ żvilupp għal universitajiet biex jgħinhom jibnu relazzjonijiet internazzjonali, — isostnu il-firxa ta’ azzjonijiet ta’ koperazzjoni duratura li jimmiraw lejn l-għanijiet ta’ Tempus, — jippreparaw strateġija nazzjonali f’xi pajjiżi eliġibbli partikolari biex jiġi żviluppat aspett speċifiku ta’ edukazzjoni ogħla. Għotjiet individwali B’żieda mal-JEPs u l-miżuri strutturali u/jew kumplimentari, l-Komunità Ewropea taqbel ukoll mal-għoti ta’ għotjiet individwali lil għalliema, persunal li jħarreġ, amministraturi fl-università, uffiċjali għolja fil-ministeri, persuni li jippjanaw sistemi fl-edukazzjoni, u esperti oħra fit-taħriġ minn pajjiżi eliġibbli jew mill-Komunita, għal viżti biex jippromwovu l-kwalità, l-iżvilupp u r-ristrutturazzjoni ta’ l-edukazzjoni ogħla u t-taħriġ fil-pajjiżi eliġibbli. Dawn il-viżti jistgħu inter alia jkopru dawn l-oqsma: — l-iżvilupp ta’ korsijiet u ta’ materjal didattiku, — l-iżvilupp tal-persunal, b’mod partikolari permezz ta’ perijodi ta’ taħriġ mill-ġdid u pjazzamenti f’kumpanniji, — missjonijiet ta’ tagħlim u taħriġ, — attivitajiet ta’ sustenn għall-iżvilupp ta’ edukazzjoni ogħla, — parteċipazzjoni fl-attivitajiet ta’ assoċjazzjonijiet Ewropej, b’mod partikolari assoċjazzjonijiet universitarji. Azzjonijiet ta’ sostenn Il-Kummissjoni għandha tirċievi l-assistenza teknika meħtieġa biex tagħti sustenn lill-azzjoni meħuda skond din 1. id-Deċiżjoni u biex tivverifika l-implimentazzjoni tal-programm. 2. Tingħata għajnuna ukoll għall-valutazzjoni esterna xierqa ta’ Tempus III. Tingħata ukoll għajnuna għad-divulgazzjoni, rigward JEPs, ta’ miżuri strutturali u/jew kumplimentari u mobilità individwali u għad divulgazzjoni ta’ riżultati b’suċċess minn proġetti speċifiċi fil-fażijiet inizjali tal-programm Tempus


title: 1999/312/CE: Decisione del Consiglio, del 29 aprile 1999, che modifica la decisione 93/383/CEE relativa ai laboratori di riferimento per il controllo delle biotossine marine

eurovoc_concepts:
health control
marine environment
marine life
research body
toxic substance

text: 8. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 120/37 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 29 aprile 1999 che modifica la decisione 93/383/CEE relativa ai laboratori di riferimento per il controllo delle biotossine marine (1999/312/CE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 43, Articolo 1 vista la proposta della Commissione (1), visti i pareri del Parlamento europeo (2), visto il parere del Comitato economico e sociale (3), (1) (2) (3) (4) riferimento per considerando che la decisione 93/383/CEE (4) determina, all’articolo 3, il laboratorio comunitario il controllo delle biotossine di marine; che il laboratorio ha mutato nome e che (cid:138) opportuno pertanto modificare l’articolo 3 di conseguenza; considerando che la decisione 93/383/CEE non prevede alcuna procedura di revisione rapida del suo allegato; che occorre quindi prevedere la revi- sione di tale allegato da parte della Commissione, a seguito di una notifica effettuata da uno Stato membro; considerando che la decisione 93/383/CEE stabi- lisce, nell’allegato, l’elenco dei laboratori nazionali di riferimento designati da ciascuno Stato membro per il controllo delle biotossine marine; riferimento per considerando che i inizialmente desi- laboratori gnati da Germania, Belgio, Spagna, Finlandia, Grecia, Italia, Regno Unito e Svezia come laboratori nazionali di il controllo delle biotossine marine non svolgono pi(cid:151) le funzioni per le quali furono designati oppure hanno, nel frat- tempo, mutato nome o ragione sociale; che (cid:138) quindi necessario modificare di conseguenza l’alle- gato della decisione 93/383/CEE per tenere conto delle notifiche comunicate dagli Stati membri riguardo ai laboratori nazionali di riferimento, La decisione 93/383/CEE (cid:138) modificata come segue: 1) L’articolo 3 (cid:138) sostituito dal testo seguente: «Articolo 3 Il “Laboratorio de biotoxinas marinas del Area de Sanidad de Vigo” (cid:138) designato come laboratorio comu- nitario di riferimento per il controllo delle biotossine marine. » 2) All’articolo 4 (cid:138) aggiunto il trattino seguente: «(cid:190) coadiuvare i laboratori nazionali di riferimento nell’attuazione di un adeguato sistema di garanzia della qualit(cid:133) basato sui principi delle buone prassi di laboratorio (GLP) e sui criteri EN 45 000;». 3) (cid:221) introdotto il seguente articolo dopo l’articolo 5: «Articolo 5 bis A seguito di una notifica da parte di uno Stato membro riguardante il suo laboratorio nazionale di riferimento per il controllo delle biotossine marine, la Commis- sione modifica se necessario l’allegato della presente decisione. La Commissione pubblica l’elenco dei laboratori nazionali di riferimento e i relativi aggiornamenti nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. » Articolo 2 L’allegato della decisione 93/383/CEE (cid:138) sostituito dal testo che figura nell’allegato della presente decisione. (1) GU C 331 del 6. 11. 1996, pag. 12 e GU C 189 del 20. 6. 1997, pag. 9. Articolo 3 (2) GU C 200 del 30. 6. 1997, pag. 257 e parere del 13 aprile 1999 (non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficiale). (3) GU C 66 del 3. 3. 1997, pag. 47. (4) GU L 166 dell’8. 7. 1993, pag. 31. La presente decisione entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. L 120/38 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 8. 5. 1999 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Articolo 4 Fatto a Lussemburgo, add(cid:141) 29 aprile 1999. Per il Consiglio Il presidente W. M(cid:154)LLER 8. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 120/39 ALLEGATO «ALLEGATO Per il Belgio e il Lussemburgo: Per l’Irlanda: (cid:190) Minist(cid:138)re des Affaires Sociales, de la Sant(cid:130) Publique et de (cid:190) Fisheries Research Center l’Environnement Institut Scientifique de la Sant(cid:130) Publique (cid:190) Louis Pasteur Section Denr(cid:130)es Alimentaires D(cid:130)partement Pharmaco-Bromatologie Rue Juliette Wytsman 14 B-1050 Bruxelles Per la Danimarca: (cid:190) The Danish Veterinary and Food Administration Institute for Food Research and Nutrition Mørkhøj Bygade 19 DK-2860 Søborg Per la Germania: (cid:190) Bundesinstitut f(cid:129)r gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterin(cid:132)rmedizin Postfach 330013 D-14191 Berlin Per la Grecia: (cid:190) Imstito(cid:151)to Ucieim(cid:147)r Tqov(cid:148)lym Hessakom(cid:148)jgr 28gr Ojtybq(cid:148)ou 80 GR-54627 Hessakom(cid:148)jg Per la Spagna: (cid:190) Laboratorio de Biotoxinas Marinas Area de Sanidad Estaci(cid:155)n Mar(cid:146)tima s/n E-36271 Vigo Per la Francia: (cid:190) Laboratoire central d’hygi(cid:138)ne alimentaire 43, rue de Dantzig F-75015 Paris Abbotstown IRL-Dublin 15 Per l’Italia: (cid:190) Centro Ricerche Marine Viale Vespucci 2 I-47042 Cesenatico (FO) Per i Paesi Bassi: (cid:190) R¶ksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygi(cid:137)ne (RIVM) Postbus 1 NL-3720 BA Bilthoven Per il Portogallo: (cid:190) Laborat(cid:155)rio do Instituto Nacional de Investiga(cid:135)(cid:209)o das Pescas (INIP) Av. Bras(cid:146)lia s/n P-1400 Lisboa Per la Finlandia: (cid:190) Tullilaboratorio/Tullaboratoriet PL/PB 53 FIN-02151 Espoo/Esbo Per la Svezia: (cid:190) Institutionen f(cid:148)r klinisk bakteriologi G(cid:148)teborgs universitet S-41124 G(cid:148)teborg Per il Regno Unito: (cid:190) Marine Laboratory PO Box 101, Victoria Road UK-Aberdeen AB11 9DB»


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 975/1999, 29. aprill 1999, millega nähakse ette nõuded selliste arengukoostöömeetmete rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi

eurovoc_concepts:
cooperation policy
democracy
development policy
fundamental rights
human rights
rule of law

text: 74 ET Euroopa Liidu Teataja 31999R0975 8. 5. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 01/3. kd L 120/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 975/1999, 29. aprill 1999, millega nähakse ette nõuded selliste arengukoostöömeetmete rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (3) ühenduse arengukoostööpoliitika aitab kaasa üldisele ees- märgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 130w, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) tegutsedes asutamislepingu artiklis 189c ettenähtud menetluse kohaselt (2) ning arvestades, et: (1) (2) tuleks sätestada selliste arengukoostöömeetmete rakenda- mise kord, mille eesmärk on aidata kaasa üldisele eesmär- gile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi; käesoleva määrusega samal ajal võttis nõukogu vastu 29. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 976/1999, millega nähakse ette nõuded selliste ühenduse meetmete (välja arvatud arengukoostöömeetmete) rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata ühenduse koostööpoliitika raames kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraa- tiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi kolmandates riikides; (3) (1) EÜT C 282, 18. 9. 1997, lk 14. (2) Euroopa Parlamendi 19. novembri 1997. aasta arvamus (EÜT C 371, 8. 12. 1997, lk 74), nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta ühine seisukoht (EÜT C 58, 1. 3. 1999, Parlamendi lk 17) 14. aprilli 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni aval- damata). Euroopa ja (3) EÜT L 120, 8. 5. 1999, lk 8. (4) (5) (6) (7) (8) Euroopa Liidu asutamislepingu artikli F lõikes 2 on sätes- tatud, et liit austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõ- himõtteid, nagu need on tagatud inimõiguste ja põhivaba- duste kaitse Euroopa konventsiooniga, mis on alla kirjutatud Roomas 4. novembril 1950, ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tava- dest; ühenduse meetmed juhinduvad inimõiguste ja demokraat- like põhimõtete edendamisel põhimõttest, millele toetub ka inimõiguste kaitsmise rahvusvaheline süsteem: usust sellesse, et inimõigused on universaalsed ja jagamatud; ühenduse meetmete aluseks inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamisel on inimõiguste ülddeklaratsioo- nis, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rah- vusvahelises paktis sätestatud üldpõhimõtted; ühendus tunnustab kõigi inimõiguste omavahelist seotust ja leiab, et majanduslik ja sotsiaalne areng ning saavutused kodaniku- ja poliitiliste õiguste valdkonnas peaksid üksteist toetama; inimõigused käesoleva määruse tähenduses peaksid hõlmama ka austust rahvusvahelise humanitaarõiguse vastu, võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni ja selle 1977. aasta lisaprotokolli, 1951. aasta Genfi 01/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 75 pagulasseisundi konventsiooni, 1948. aasta genotsiidi väl- timise ja karistamise konventsiooni ning muid lepingutel ja tavaõigusel põhinevaid rahvusvahelise õiguse norme; (15) ühenduse toetus demokratiseerimisele ja õigusriigi põhi- mõtete järgimisele üksikisiku põhiõigusi austavas poliitili- ses süsteemis aitab täita eesmärke, mis on sätestatud ühen- duse ja tema partnerite vahel sõlmitud lepingutes, mille puhul inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamine on pooltevaheliste suhete oluline osa; (9) nõukogu ja liikmesriikide kohtumisel 28. novembril 1991 vastu võetud inimõigusi, demokraatiat ja arengut käsitle- vas resolutsioonis on sätestatud suunised, menetlused ja praktilised meetmed edendamaks kodaniku- ja poliitilisi õigusi koos majanduslike ja sotsiaalsete õigustega inim- õiguste austamisel põhineva esindusliku poliitilise süsteemi abil; (16) meetmete kvaliteet, mõju ja järjepidevus tuleks tagada eel- kõige mitmeaastaste programmidega, mille eesmärk on edendada inimõigusi ja demokraatlikke põhimõtteid koos asjaomase riigi ametiasutustega, võttes arvesse selle riigi konkreetseid vajadusi; (10) ühenduse tegevus inimõiguste ja demokraatlike põhimõ- tete edendamisel lähtub positiivsest ja konstruktiivsest lähenemisviisist, mille raames ühendus ja tema partnerid käsitlevad inimõigusi ja demokraatlikke põhimõtteid ühist huvi pakkuva küsimusena ja teemana dialoogi jaoks, mille tulemusena võidakse luua meetmeid, mis suurendaksid austust kõnealuste õiguste ja põhimõtete vastu; (17) tõhus ja järjepidev tegevus eeldab, et võetakse arvesse inim- õiguste ja demokraatlike põhimõtetega seotud iseärasusi ja et need kajastuvad kõnealuse valdkonna meetmete ja pro- jektide rahastamiseks loodavas paindlikus, läbipaistvas ja kiires otsustamismenetluses; (11) nimetatud positiivne lähenemisviis peaks kajastuma ka nende meetmete rakendamises, millega toetatakse demo- kratiseerimist, õigusriigi tugevdamist ning pluralistliku ja demokraatliku kodanikuühiskonna arendamist, ja usaldust suurendavates meetmetes, mille eesmärgiks on ära hoida ja tegelda karistamatuse konflikte, toetada rahualgatusi küsimusega; (12) igas riigis positiivsete meetmete toetamiseks kasutatavaid rahastamisvahendeid tuleks kasutada kooskõlas piirkond- like programmidega ning need tuleks ühendada muude arendamisvahenditega, et saavutada maksimaalne mõju ja tulemuslikkus; (13) samuti tuleb tagada, et kõnealused toimingud oleksid koos- kõlas Euroopa Liidu välispoliitikaga kui tervikuga, sealhul- gas ka ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga; (18) ühendus peab suutma kiiresti reageerida hädaolukordadele ja eriti olulistele juhtumitele, et tõsta inimõiguste ja demo- kraatlike põhimõtete edendamisele pühendumise usaldus- väärsust ja tõhusust riikides, kus sellised olukorrad tekivad; (19) abi andmise ja projektide hindamise korra puhul tuleks eriti arvesse võtta kõnealuses valdkonnas ühenduse toetuse saajate omapära, eelkõige seda, et nende tegevus on mitte- tulunduslik, ja liikmed, kes on sageli vabatahtlikud, võta- vad endale suure riski ja tegutsevad sageli vaenulikus kesk- konnas ning nende oma vahendid jätavad neile vähe tegutsemisruumi; (20) kodanikuühiskonna arenguga peab kaasnema uute jõu- dude esilekerkimine ja organiseerumine ning sellisel juhul võidakse abi saavates kolmandates riikides taotleda ühen- duse toetust partneritele, kellel puuduvad kõnealuses valdkonnas varasemad kogemused; rahalist (14) kõnealustes meetmetes tuleks eelkõige keskenduda diskri- mineeritutele, vaestele ja ebasoodsas olukorras olevatele isikutele, lastele, naistele, põgenikele, migrantidele, vähe- mustele, ümberasustatud isikutele, põlisrahvastele, vangi- dele ja piinamise ohvritele; (21) inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamise pro- jektide rahastamise otsused tuleb teha erapooletult ja dis- krimineerimata ühenduse toetust saavate organite ja toeta- tavate projektide sihtrühmaks olevaid isikuid või rühmi rassilise, usulise, kultuurilise, sotsiaalse või etnilise kuulu- vuse põhjal, ning selliste otsuste tegemisel ei tohi juhin- duda poliitilistest kaalutlustest; 76 (22) (23) ET Euroopa Liidu Teataja 01/3. kd tuleks sätestada ühenduse üldeelarvest rahastatava inim- õiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamiseks mõel- dud abi andmise ja haldamise kord; c) edendada ja kaitsta diskrimineeritute, vaeste ja ebasoodsas olukorras olevate isikute inimõigusi ning aidata seega vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; ja nõukogu Parlamendi, Euroopa komisjoni 6. märtsi 1995. aasta deklaratsiooni (1) punktis 2 nimeta- tud lähtesumma on lisatud käesolevasse määrusesse kogu programmi kestuse ajaks, mõjutamata seejuures eelarvepä- devate institutsioonide asutamislepingus määratletud voli- tusi, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK Eesmärgid Artikkel 1 rakendamise Käesoleva määruse eesmärk on sätestada selliste ühenduse meetmete ühenduse arengukoostööpoliitika raames aitavad kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi. kord, mis Käesolevas määruses arengumaade arengumaades tekkivate olukordadega. nimetatud meetmeid territooriumidel või need on otse rakendatakse seotud d) toetada vähemusi, rahvusrühmi ja põlisrahvaid; e) toetada inimõiguste kaitsmise ja edendamisega tegelevaid kohalikke, riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi insti- tutsioone, sealhulgas valitsusväliseid organisatsioone; f) toetada piinamise ohvrite rehabiliteerimise keskusi ja orga- nisatsioone, kes pakuvad konkreetset abi neile, kelle inim- õigusi on rikutud, või aitavad piinamise ja halva kohtle- mise vältimiseks parandada tingimusi kohtades, kus inimestelt on võetud vabadus; g) toetada inimõiguste valdkonnas haridust, koolitust ja tead- likkuse suurendamist; h) toetada meetmeid, mille eesmärk on järelevalve inim- õiguste üle, sealhulgas ka vaatlejate koolitust; i) j) edendada võrdseid võimalusi ja mittediskrimineerimist, sealhulgas rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise meet- meid; edendada ja kaitsta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvus- vahelises paktis nimetatud põhivabadusi, eelkõige mõtte- vabadust, sõnavabadust ja südametunnistusevabadust ning õigust kasutada oma emakeelt; 2. toetada demokratiseerimist, eelkõige: Artikkel 2 Euroopa Ühendus pakub artiklis 1 sätestatud piires ja kooskõlas kogu Euroopa Liidu välispoliitikaga tehnilist ja finantsabi meet- meteks, mille eesmärk on: 1. edendada ja kaitsta inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes rahvusvahelistes demokraatiat ja õigusriigi arengut ja tugevda- mist käsitlevates rahvusvahelistes dokumentides väljendatud inimõigusi ja põhivabadusi, eelkõige: a) edendada ja kaitsta kodaniku- ja poliitilisi õigusi; b) edendada ja kaitsta majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuuri- lisi õigusi; (1) EÜT C 102, 4. 4. 1996, lk 4. a) edendada ja tugevdada õigusriiki, eriti toetades ja tugevda- des kohtusüsteemi sõltumatust ning toetades humaanset vanglasüsteemi; toetada põhiseaduse ja õigusreformi; toe- tada algatusi, mille eesmärk on kaotada surmanuhtlus; b) edendada võimude lahusust, eelkõige kohtusüsteemi ja sea- dusandjate sõltumatust täidesaatvast võimust, ja toetada institutsioonilisi reforme; c) edendada pluralismi nii poliitilisel kui ka kodanikuühis- konna tasandil, tugevdades ühiskonnas pluralismi säilita- miseks vajalikke institutsioone, sealhulgas valitsusväliseid organisatsioone, ning edendades massiteabevahendite sõl- tumatust ja vastutustunnet ning toetades ajakirjandusvaba- dust ja austust kogunemis- ja ühinemisvabaduse õiguse vastu; 01/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 77 d) edendada head valitsemistava, eelkõige läbipaistva haldus- süsteemi toetamise ning korruptsiooni ärahoidmise ja kor- ruptsiooni vastu võitlemisega; 2. projektide kindlaksmääramiseks ja ettevalmistamiseks vajali- kud meetmed, näiteks: e) edendada rahva osalemist otsuste tegemise protsessis riik- likul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eelkõige toetades meeste ja naiste võrdset osalemist kodanikuühiskonnas, majanduselus ja poliitikas; f) toetada valimiste korraldamist, eelkõige toetades sõltuma- tuid valimiskomisjone, andes materiaalset, tehnilist ja õigus- abi valimiste ettevalmistamisel (sealhulgas ka valimisnime- võttes meetmeid edendamaks kirjade koostamisel), konkreetsete inimrühmade, eelkõige naiste osalemist vali- mistes, ja koolitades vaatlejaid; g) toetada riiklikke jõupingutusi tsiviil- ja sõjaväeliste ülesan- nete lahutamisel, koolitada tsiviilisikuid ja sõjaväelasi ning suurendada nende teadlikkust inimõiguste alal; 3. toetada inimõiguste austamist ja demokratiseerimist edenda- vaid meetmeid, mille eesmärk on ära hoida konflikte ja kõr- valdada nende tagajärgi koostöös pädevate organitega, eelkõi- ge: a) toetada suutlikkuse suurendamist, sealhulgas kohalike varajase hoiatamise süsteemide loomist; b) toetada meetmeid, mille eesmärk on võimaluste tasakaa- lustamine ja lõhede kaotamine eri inimrühmade vahel; a) kindlaksmääramis- ja teostatavusuuringud; b) tehnilise oskusteabe ja kogemuste vahetamine Euroopa organisatsioonide ja kolmandate riikide organite vahel; c) kulud, mis tulenevad pakkumismenetlustest, eelkõige pak- kumiste hindamisest ja pakkumiskutse dokumentide ette- valmistamisest; d) käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid ühenduse meetmeid käsitlevate üldiste uuringute rahastamine; 3. projektide rakendamine: a) tehniline abi ning välis- ja kohalike töötajate abi projekti teostamiseks; b) meetmete rakendamiseks vältimatult vajalike toodete või vahendite ostmine ja/või tarnimine, sealhulgas nõueteko- haselt põhjendatud erandjuhtudel tööruumide ostmine või rentimine; c) vajaduse korral meetmed, mille eesmärk on rõhutada toi- mingute seotust ühendusega; 4. ühenduse meetmete jälgimise, kontrollimise ja hindamise meetmed; c) toetada eri rühmade huvide rahumeelsele ühitamisele kaa- saaitavaid meetmeid, sealhulgas usaldust suurendavaid meetmeid inimõiguste ja demokratiseerimise vallas, et väl- tida konflikte ja taastada rahu ühiskonnas; 5. tegevus, mille abil selgitatakse asjaomaste riikide elanikkon- nale nende meetmete eesmärke ja tulemusi ning ühendusele ja abisaajale vastastikku vajalikku haldus- ja tehnilist abi. d) edendada rahvusvahelist humanitaarõigust ja sellest kinni- pidamist kõigi konfliktis osalejate poolt; e) toetada rahvusvahelisi, piirkondlikke ja kohalikke organi- satsioone, sealhulgas valitsusväliseid organisatsioone, kes on seotud konfliktide ärahoidmise, lahendamise ja nende tagajärgede kõrvaldamisega, sealhulgas toetada ajutiste rahvusvaheliste kriminaalkohtute ja alalise rahvusvahelise kriminaalkohtu loomist ning toetada ja abistada isikuid, kelle inimõigusi on rikutud. II PEATÜKK Abi andmise kord Artikkel 4 Artikkel 3 Nimetatud eesmärkide toetamise raames võib ühendus rahastada järgmisi meetmeid: 1. Partnerid, keda käesoleva määruse alusel võib rahastada, on piirkondlikud ja rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid, üleriigilised, piirkondlikud ja kohalikud valitsus- asutused ja ametiasutused, ühenduse organisatsioonid ning avalik- õiguslikud ja eraõiguslikud asutused ja ettevõtjad. 1. asjaomaste asutuste ja üldsuse teadlikkuse suurendamise, tea- vitamise ja koolitamise kampaaniad; 2. Komisjon rakendab käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid kas lõikes 1 nimetatud partneri taotlusel või omal alga- tusel. 78 ET Euroopa Liidu Teataja 01/3. kd Artikkel 5 Artikkel 8 olema peakontor Selleks et taotleda ühenduse abi, peab artikli 4 lõikes 1 nimetatud partneri kohaselt abikõlblikus kolmandas riigis või ühenduse liikmesriigis. Selline peakontor peab olema kõikide käesoleva määruse kohaselt rahastatud meetmeid käsitlevate otsuste tegemise tegelik keskus. Erandjuhul võib peakontor olla muus kolmandas riigis. käesoleva määruse Artikkel 6 Ilma et see piiraks artikli 4 lõikes 1 nimetatud partnerite tegutse- mise institutsioonilist ja poliitilist keskkonda, arvestatakse konk- reetse organi ühenduse rahastamiseks sobivuse kindlaksmäärami- sel eelkõige järgmisi tegureid: a) partneri kohustus kaitsta, austada ja edendada inimõigusi ja demokraatlikke põhimõtteid kedagi diskrimineerimata; b) tema kogemused inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamisel; c) tema haldus- ja finantsjuhtimise suutlikkus; d) kavandatud meetmetega seotud tehniline ja logistiline suutlik- kus; e) vajaduse korral varasemate meetmete tulemused, eelkõige ühenduse rahastatud meetmete tulemused; f) tema suutlikkus teha asjaomases kolmandas riigis koostööd muude kodanikuühiskonna osalejatega ja suunata abi kodani- kuühiskonna ees vastutavatele kohalikele organisatsioonidele. Artikkel 7 1. Pakkumismenetlustes osalemine ja hankelepingute sõlmimine on avatud võrdsetel tingimustel abisaaja riigi ja liikmesriikide füü- silistele ja juriidilistele isikutele. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib osalemise avada ka muudele riikidele. 2. Tarned peavad pärinema liikmesriikidest või abisaajast riigist. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võivad need pärineda ka muudest riikidest. Artikkel 9 1. Järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse huvides ning meet- mete üldise tulemuslikkuse maksimeerimiseks võib komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega võtta kõik vajalikud kooskõlas- tusmeetmed. 2. Lõike 1 kohaldamiseks julgustab komisjon igal juhul: a) looma teabevahetus- ja süstemaatilise analüüsi süsteemi nende meetmete kohta, mida ühendus ja liikmesriigid rahastavad või kavatsevad rahastada; b) kooskõlastama meetmete rakendamist kohapeal abisaajas rii- gis viibivate komisjoni ja liikmesriikide esindajate vahel toimu- vatel korrapärastel teabevahetuskohtumistel; c) edendama ühtset lähenemisviisi seoses humanitaarabiga ja ühitama võimaluse korral inimõiguste kaitset humanitaarabi- ga. III PEATÜKK Meetmete rakendamise kord Artikkel 10 1. Abi antakse artikli 4 lõikes 1 nimetatud partneritele ainult siis, kui nad võtavad endale kohustuse täita eraldamis- ja rakendamis- tingimusi, mille on kehtestanud komisjon ja mida nad kohustu- vad lepinguga järgima. Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 1999–2004 on 260 miljonit eurot. 2. Ühenduse toetatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas komisjoni rahastamisotsuses sätestatud eesmärkidega. Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires. 3. Käesoleva määruse alusel antakse ühenduse rahalist abi taga- stamatu toetusena. Artikkel 11 4. Kui käesoleva määruse alusel rahastatud meetmetega seoses on sõlmitud rahastamislepinguid ühenduse ja abisaajate riikide vahel, nähakse sellises lepingus ette, et ühendus ei maksa makse, lõive ega tollimakse. jälgib ja Komisjon kavandab, kontrollib, otsustab ja haldab, hindab käesoleva määruse alusel rakendatavaid meetmeid kooskõlas kehtiva eelarvemenetluse ja muude menetlustega. Komisjon kehtestab käesoleva määruse kohase abi andmise, eraldamise ja rakendamise tingimused. 01/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 79 Artikkel 12 Artikkel 14 1. Komisjon võtab artikli 13 lõikes 2 ettenähtud korras vastu: — otsused meetmete kohta, mille puhul käesoleva määruse kohane rahastamine ületab ühe miljoni euro piiri ja selliste meetmete muudatused, mille tõttu esialgu kokkulepitud summa suureneb enam kui 20 % võrra, — programmid, mille eesmärk on luua ühtne raamistik teatavas riigis või piirkonnas või konkreetses valdkonnas võetavatele meetmetele, kui on tõenäoline, et kindlaksmääratud vajadu- sed on oma ulatuse ja keerukuse tõttu kestvad. 2. Komisjon teatab artiklis 13 nimetatud komiteele rahastamisot- sustest, mida ta kavatseb teha alla ühe miljoni euro maksvate pro- jektide ja programmide puhul. Teatada tuleb vähemalt üks nädal enne otsuse tegemist. Artikkel 13 1. Komisjon võib erakorralisi meetmeid rahastada kuni kahe mil- joni euro ulatuses. Erakorralisi meetmeid peetakse vajalikuks kii- reloomulise ja ettenägematu vajaduse korral, mis tuleneb demo- kraatliku protsessi äkilisest peatamisest või kriisiolukorra tekkimisest või erakorralisest ja ähvardavast ohust, mis mõjutab kogu riigi elanikkonda või osa sellest ja seab tõsisesse ohtu üksik- isikute põhiõigused ja -vabadused. 2. Kui meede vastab nimetatud tingimustele, tegutseb komisjon pärast liikmesriikidega konsulteerimist kõige tulemuslikumal vii- sil. Liikmesriikidel on lubatud vastuväiteid esitada viie tööpäeva jooksul. Kui vastuväiteid esitatakse, vaatab artiklis 13 nimetatud komitee need oma järgmisel koosolekul läbi. 3. Komisjon teatab oma järgmisel koosolekul artiklis 13 nimeta- tud komiteele kõigist erakorralistest meetmetest, mida kõnealuste sätete alusel rahastatakse. 1. Komisjoni abistab inimõiguste ja demokraatia komitee, edas- pidi “komitee”, millesse kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mida juhatab komisjoni esindaja. Artikkel 15 2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, esitab komisjoni esindaja komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille mää- rab eesistuja lähtudes küsimuse kiireloomulisusest, esitab komi- tee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise hääl- teenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nime- tatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. Komisjon võtab kavandatavad meetmed vastu, kui need on koos- kõlas komitee arvamusega. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Komitee võib uurida kõiki ühenduse abiga asjaomases valdkonnas seotud üldisi või konkreetseid küsimusi ning ta peaks ka tõhustama inimõiguste ja demokratiseerimisega seotud Euroopa Liidu meetmete järjepidevust kolmandates riikides. Kord aastas vaatab ta läbi järgmise eelarveaasta plaanid või arutleb käesoleva määruse alusel järgmisel aastal võetavate meetmete üldjuhtnööre. Artikkel 16 1. Komisjon hindab regulaarselt käesoleva määruse alusel ühen- duse rahastatud meetmeid, et teha kindlaks, kas nende eesmärgid on saavutatud, ja anda suuniseid edaspidise tegevuse tõhustami- seks. Komisjon esitab komiteele hindamistulemuste kokkuvõtte, mille viimane võib vajaduse korral läbi vaadata. Taotluse korral on hindamisaruanded kõigile liikmesriikidele kättesaadavad. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõu- kogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. 2. Liikmesriikide taotluse korral võib komisjon koos liikmesrii- kidega hinnata ka käesoleva määruse alusel rakendatud ühenduse meetmete ja programmide tulemusi. 80 ET Euroopa Liidu Teataja 01/3. kd Artikkel 17 sõlmitud lepingutes Kõikides käesoleva määruse alusel ja rahastamiskokkulepetes nähakse eelkõige ette, et komisjon ja kontrollikoda võivad kontrollida kohapeal ja artikli 4 lõikes 1 nimetatud partnerite peakontoris vastavalt komisjoni sätestatud üldisele korrale, mis põhineb kehtivatel eeskirjadel, eelkõige Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetel. Artikkel 18 1. Kuu aja jooksul pärast otsuse tegemist teatab komisjon liik- mesriikidele heakskiidetud meetmed ja projektid, märkides ära asjaomased summad, meetme laadi, abisaaja riigi ja kaasatud part- nerid. Kokkuvõte sisaldab teavet partnerite kohta, kellega koos artiklis 1 nimetatud meetmed on rakendatud. Samuti sisaldab aruanne ülevaate võimalikest saadud välishinnan- gutest ja vajaduse korral ettepanekuid konkreetsete meetmete kohta. Artikkel 19 Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse alusel ühenduse rahastatud meetmete kohta üldhinnangu, mida ta võib täiendada edaspidiseks kohaldamiseks. ettepanekutega käesoleva määruse Artikkel 20 2. Komisjon esitab iga eelarveaasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande, milles on kokkuvõte selle aasta jooksul rahastatud meetmete kohta. Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Määrust kohaldatakse 31. detsembrini 2004. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 29. aprill 1999 Nõukogu nimel eesistuja W. MÜLLER