title: 1999 m. vasario 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 362/1999, įvedantis laikinąjį antidempingo muitą importuojamiems plieniniams lynams ir kabeliams, kurių kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Indija, Meksika, Pietų Afrika ir Ukraina, ir priimantis tam tikrų Vengrijos ir Lenkijos eksportuotojų siūlomus įsipareigojimus

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

text: 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 3 31999R0362 L 45/8 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 2 19 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 362/1999, 1999 m. vasario 18 d. įvedantis laikinąjį antidempingo muitą importuojamiems plieniniams lynams ir kabeliams, kurių kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Indija, Meksika, Pietų Afrika ir Ukraina, ir priimantis tam tikrų Vengrijos ir Lenkijos eksportuotojų siūlomus įsipareigojimus EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Euro- pos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) su paskutiniais pakei- timais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 905/98 (2), ypač į jo 7 ir 8 straipsnius, (4) pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA eksportuotojus, importuotojus, tiekėjus ir vartotojus, susi- jusias asociacijas ir valstybių eksportuotojų atstovus. Suin- teresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per laiko- tarpį, nustatytą pranešime tyrimo procedūrų pradėjimą. Galimybė būti išklausytoms buvo suteikta vis- oms šalims, pareiškusioms tokį norą. apie Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms suinte- resuotosioms šalims. Atsižvelgusi į didelį Bendrijos gamin- tojų, pateikusių skundą, skaičių ir laikotarpį, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau – pagrindinis regla- mentas) 6 straipsnio 9 dalyje, Komisija nusprendė tirti žalą, atrinkdama tyrimui skundą pateikusius Bendrijos gamin- tojus pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Komisija gavo atsakymus iš 21 gamintojo-eksportuotojo suintere- suotosiose valstybėse, trijų importuotojų ir trijų tiekėjų iš tiekėjų pramonės. Iš vartotojų pramonės atsakymų negauta. (1) (2) (3) 1998 m. gegužės 20 d. Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje (3) Komisija paskelbė pradedanti antidempingo procedūrą dėl plieninių lynų ir kabelių, kurių kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika (KLR), Indija, Korėjos Res- publika (toliau – Korėja), Pietų Afrika ir Ukraina, importo į Bendriją. 1998 m. liepos 30 d. Komisija taip pat paskelbė pradedanti antidempingo procedūrą dėl tų pačių produktų, kurių kilmės šalys yra Vengrija, Meksika ir Lenkija, importo (4). Tyrimo procedūros buvo pradėtos pagal du skundus, kuriuos 1998 m. balandžio ir birželio mėnesiais pateikė Europos Sąjungos vielinių lynų pramonės (EWRIS) ryšių komitetas Bendrijos gamintojų, atstovaujančių didžiajai daliai Bendrijos plieninių lynų ir kabelių gamybos, vardu. Pasikonsultavus buvo nuspręsta, kad skunduose pateikti šių produktų dempingo ir dėl jo atsiradusios materialinės žalos įrodymai yra pakankamas pagrindas tyrimo proce- dūrai pradėti. Vėliau nuspręsta, kad būtų tikslinga sujungti abi tyrimo procedūras (žr. 6 konstatuojamąją dalį) ir taip ištirti ir dem- pingą, ir žalą. Komisija oficialiai informavo skundą pateikusius Bendrijos gamintojus- gamintojus, susijusius žinomus (1) OL L 56, 1996 3 6, p. 1. (2) OL L 128, 1998 4 30, p. 18. (3) OL C 155, 1998 5 20, p. 11. (4) OL C 239, 1998 7 30, p. 3. (5) Komisija paprašė pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją, kuri leistų preliminariai nustatyti dempingą, žalą ir Bendrijos interesus, patikrino ją ir surengė patikri- nimo apsilankymus šių bendrovių patalpose: A. Skundą pateikusių Bendrijos gamintojų a) Danijoje Randers Rebslageri b) Prancūzijoje Trefileurope c) Vokietijoje BTS Drahtseile GmbH d) Italijoje Redaelli Tecnacordati SpA e) Ispanijoje Trenzas y Cables SL f) Jungtinėje Karalystėje Bridon International Limited 4 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. B. Gamintojų eksportuotojų a) Vengrijoje „Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskolc“ b) Indijoje „Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd“ (Kalkuta) „Mohatta & Heckel“ (Mumbajus) c) Korėjoje Kiswire Ltd (Seulas ir Pusanas) Manho Rope & Wire Ltd (Pusanas) Chung Woo Rope Co. , Ltd (Pusanas) Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd (Suncheonas) d) Meksikoje „Aceros Camesa SA de CV“ (Meksikas) „Cablesa SA de CV“ (Queretaro) ir Pastarosios atžvilgiu buvo atliktas nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu ji neekspor- tavo svarstomo produkto ir todėl jai antidempingo procedūra netaikoma. tyrimas e) Lenkijoje „Drumet SA“ (Vloclavekas) „Linodrut“ grupė (1) f) Pietų Afrikoje „Haggie Rand Limited“ (Klivlendas) C. Susijusių importuotojų Bendrijoje a) Indijoje: „Usha Martin Europe Limited“ (Jungtinė Karalystė) „Usha Martin (Danija) Scandinavia“ c) Korėjoje „Kiswire Europe BV“ (Nyderlan- dai) f) Pietų Afrikoje „Haggie Rand Europe“ (Belgija) „Le Lis“ (Belgija) (6) Abiejų procedūrų atveju dempingo tyrimas apėmė laiko- tarpį nuo 1997 m. sausio 1 d. iki 1998 m. kovo 31 d. (to- liau – tiriamasis laikotarpis arba TL). (1) Šioms grupės bendrovėms taikoma antidempingo procedūra: — „Slaskie Zaklady Lin i Drutu“ Linodrut „Spólka Akcyjna“, — „Fabryka Lin i Drutуw“ Linodrut „Zabrze Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia“, — „Fabryka Lin i Drutów“ Falind „Spólka z organiczona odpowiedzialnos- cia“, Žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 1998 m. kovo 31 d. (toliau – „svarstomas laikotarpis“). B. SVARSTOMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Svarstomas produktas (7) Svarstomas produktas yra plieniniai lynai ir kabeliai, įskai- tant uždaros konstrukcijos lynus, išskyrus nerūdijančio plieno lynus ir kabelius, kurių didžiausias išorinis skersp- jūvis yra daugiau kaip 3 mm (remiantis pramonine termi- nologija, toliau – plieniniai vieliniai lynai arba PVL). Jie šiuo metu klasifikuojami taikant KN kodus 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ir 7312 10 99. PVL sudaro trys pagrindinės dalys: į juostas supinta plie- ninė viela, apie šerdį apvyniota juosta ir pati šerdis. Šių sudedamųjų dalių konstrukciją lemia fiziniai reikalavimai, kurie priklauso nuo PVL paskirties. Tam tikrais atvejais viena juosta gali būti panaudota kaip PVL. Plieninė viela gali turėti įvairių savybių, gali skirtis jos tem- pimo stiprumo jėga ir skersmuo. Plieninė viela gali būti galvanizuota, t. y. padengta cinku, arba blizgi. Juostai sudaryti stipriai susukamos kelios vielos, išgaunant įvairius geometrinius piešinius arba darinius, pavyzdžiui, „standard“, „seal“, „filler“ ir „warrington“. Kiekvieno PVL savybes lemia plieninės vielos kiekis, dydis, kokybė ir tam tikra konstrukcija. Paprastai juostos sudedamos kartu ir apvyniojamos apie šerdį, kuri gali būti pagaminta iš pluošto (natūralaus arba sintetinio), plieno arba iš jų abiejų. PVL gali būti kitokių specifikacijų, pavyzdžiui, gali skirtis vielų ir juostų išdėstymo kryptis, PVL gali būti iš anksto suformuoti arba turėti kitokių ypatingų savybių, pavyz- džiui, gali būti presuoti, suformuoti iš kelių PVL arba ats- parūs sukimuisi. Paprastai jų skerspjūvis būna apskritas, tačiau gali būti ir stačiakampio formos. PVL gali būti ati- tinkamo ilgio arba turėti pritaisytus tvirtinimo elementus (kablius, žiedus) ir gali būti padengti plastmase. įvairiai: naudojami bendriesiems PVL tikslams, žuvininkystės, jūrų ir laivybos, naftos ir dujų, kasybos, miškininkystės, oro transporto, civilinės inžinerijos, staty- bos ir liftų gamybos sektoriuose. Laikoma, kad šie produk- tai yra tas pats produktas, neatsižvelgiant į tai, kad jie skir- tingai naudojami ir šiek tiek skiriasi jų fizinės savybės. 2. Panašus produktas — „Gуrnoslaska Fabryka Lin i Drutu“ Linodrut „Bytom Spólka organic- zona odpowiedzialnoscia“, — Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ spólka z organic- zona odpowiedzialnoscia. (8) Nors kai kurie gamintojai-eksportuotojai teigė, kad svars- tomi produktai iš įvairių valstybių eksportuotojų nebuvo visiškai panašūs, Komisija nustatė, kad įvairių rūšių PVL iš esmės nesiskiria pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 5 savybėmis (žr. pirmiau pateiktą aprašymą). Ištyrus PVL tai- kymą ir naudojimą, nustatyta, kad nors esama labai įvairių vartotojų pramonės šakų, visų PVL naudojimo paskirtis yra tokia pati. (10) Nustatyta, kad Vengrijoje, Indijoje, Korėjoje, Meksikoje, Lenkijoje ir Pietų Afrikoje pagaminti ir vidaus rinkoje par- duodami PVL, taip pat PVL, kuriuos gamina ir parduoda Bendrijos pramonės įmonės, turi tokias pačias fizines ir technines savybes kaip PVL, eksportuojami į Bendriją iš suinteresuotųjų valstybių, ir jų paskirtis yra tokia pati. Be to, nustatyta, kad į Bendriją iš suinteresuotųjų valstybių importuoti visų rūšių PVL ir Bendrijoje pagaminti PVL tar- pusavyje pakeičiami. Todėl buvo padaryta išvada, kad visi PVL yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. (11) C. DEMPINGAS 1. Normalioji vertė a) Bendrasis metodas (KLR, Vengrija, Indija, Korėja, Meksika, Lenkija, Pietų Afrika ir Ukraina) (9) Siekiant apibrėžti normaliąją vertę pirmiausia buvo nustatyta, ar tyrimo procedūroje dalyvaujančių šalių kiek- vieno bendradarbiaujančio gamintojo eksportuotojo svars- tomo produkto bendra pardavimų apimtis buvo tipiška pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jų pardavimai sudarė daugiau negu 5 % į Bendriją ekspor- tuoto svarstomo produkto pardavimų. Tada buvo ištirta, ar bendra kiekvienos rūšies produktų pardavimų apimtis vidaus rinkoje sudarė 5 % tokios pačios rūšies produktų, eksportuotų į Bendriją, pardavimų, ar buvo didesnė. Ištirta, ar įprastomis prekybos sąlygomis buvo parduota pakankamai produktų, atitinkančių 5 % normą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Jeigu kiekvienos rūšies produkto pardavimų vidaus rinkoje kaina, didesne už vieneto kainą, apimtis buvo mažiausiai 80 % pardavimų, normalioji vertė buvo nustatyta pagal vidutines svertines kainas, faktiškai sumokėtas už visus vidaus pardavimus. Jeigu parduodant kiekvienos rūšies produktus pelningų sandorių buvo mažiau negu 80 % pardavimų, tačiau ne mažiau kaip 10 % pardavimų, nor- malioji vertė buvo nustatyta pagal vidutines svertines kai- nas, faktiškai sumokėtas už likusius pelningus vidaus pardavimus. Jeigu tam tikros rūšies produktų vidaus pardavimai buvo mažesni negu 5 %, į Bendriją eksportuotų produktų apim- ties arba pelningi vidaus pardavimai sudarė mažiau negu 10 %, buvo laikoma, kad šių rūšių produktų vidaus parda- vimai nepakankami pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies ir 4 dalies apibrėžimus, todėl į juos nebuvo atsižvelgta. Tokiais atvejais normalioji vertė nustatyta pagal kainų, kurias įprastinėmis prekybos sąly- gomis moka kiti suinteresuotosios valstybės gamintojai per tipiškus atitinkamos rūšies produkto vidaus pardavimus, svertinį vidurkį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Jeigu kiekvienos rūšies produktai buvo parduoti nepakan- kamais kiekiais arba kiti suinteresuotosios valstybės gamin- tojai nepardavė vidaus rinkoje tipiško šių produktų kiekio, normalioji vertė buvo nustatyta pagal atitinkamo ekspor- tuoto produkto gamybos sąnaudas, patirtas gamintojo eks- portuotojo, pridėjus pagrįstas produkto pardavimo, bend- rąsias bei administracines sąnaudas ir pagrįstą pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. Produkto pardavimo, bendrosios sąnaudos nustatytos pagal tipiškus vidaus pardavimus ir tipiškų pardavimų įprastomis prekybos sąlygomis pelno normą. administracinės ir b) Naudojimasis turima informacija (Indija ir Lenkija) (12) Vienas Indijos ir vienas Lenkijos gamintojas-eksportuotojas nesuteikė reikiamos informacijos apie normaliąją vertę, ypač nepakako informacijos apie gamybos sąnaudas. Tokiomis sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 ir 5 dalis, tų bendrovių normalioji vertė buvo nustatyta remiantis turimais faktais. Buvo prelimina- riai nuspręsta, kad tinkamiausias pagrindas bus informa- cija apie kito bendradarbiaujančio gamintojo- eksportuo- tojo suinteresuotojoje valstybėje normaliąją vertę. c) Analogiška šalis ne rinkos ekonomikos valstybėms (KLR ir Ukraina) (13) Kadangi KLR ir Ukraina laikomos ne rinkos ekonomikos valstybėmis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, normalioji vertė turėjo būti nustatyta atsižvelgiant į trečiąją rinkos ekonomikos valstybę. Skundo pateikėjas pasiūlė Norvegiją, paminėtą pranešime apie tyrimo 6 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. procedūrų pradėjimą. Per tame pranešime nustatytą laiką vienas Kinijos gamintojas eksportuotojas išreiškė savo nepritarimą šiam pasiūlymui ir kaip kitą variantą pasiūlė Indiją. Vienas Ukrainos gamintojas taip pat išreiškė savo nepritarimą ir pasiūlė Turkiją. pirkėjams Bendrijoje. Kainos pakoreguotos atsižvelgiant į visas išlaidas, patirtas tarp importavimo ir perpardavimo, taip pat pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų bei pelno skirtumą. Pelnas nustatytas remiantis informacija apie pelną, kurią pateikė bendradarbiaujantys nesusiję svarstomo produkto importuotojai Bendrijoje, jeigu tokia informacija buvo laikoma patikima ir tipiška. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Norvegija nėra tinkama ana- logiška šalis, nes ji turi tik vieną gamintoją ir mažai impor- tuoja, todėl konkurencija šioje rinkoje labai nedidelė; be to, labai maža jos vidaus rinka. b) Individualus režimas (KLR) Buvo atliktas tyrimas siekiant nustatyti, ar normaliąją vertę galima taikyti Jungtinėse Valstijose, kur konkurencingoje rinkoje siūlomas didelis produktų asortimentas. Bendradar- biauti sutiko tik viena iš bendrovių, į kurias buvo kreiptasi Jungtinėse Valstijose. Tačiau atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiavimo su šiuo gamintoju mastas buvo nepa- kankamas tam, kad Komisija galėtų tinkamai patikrinti Jungtinių Valstijų rinkoje mokamų kainų už kiekvienos rūšies produktą lygį ir tų produktų gamybos sąnaudas. Kartu Komisija svarstė, ar galima būtų pasirinkti Tailandą arba Turkiją. Buvo kreiptasi į kelias bendroves, tačiau jos atsisakė bendradarbiauti, nors Komisija dėjo dideles pastangas. Tokiomis sąlygomis buvo nuspręsta naudotis viena iš rin- kos ekonomikos valstybių, dalyvaujančių tyrime. Vadovau- jantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, nuspręsta, kad tinkamiausia analogiška šalis yra Indija. Visų pirma, Indijos vidaus rinka yra didžiausia, joje konkuruoja daug vietos gamintojų; antra, svarstomo produkto vidaus pardavimai Indijoje yra tipiškiausi, palyginti su Kinijos ir Ukrainos eksportu į Bendriją. Dėl šių priežasčių Kinijos ir Ukrainos eksporto į Bendriją normalioji vertė buvo nustatyta pagal kainas, kurias faktiš- kai sumokėjo ar turėjo mokėti nepriklausomi pirkėjai Indi- jos rinkoje. 2. Eksporto kaina (16) Keturi Kinijos gamintojai eksportuotojai paprašė individua- laus režimo, t. y. nustatyti atskiras eksporto kainas ir kiek- vienam jų apskaičiuoti dempingo skirtumą. Komisija patikrino, ar tos keturios bendrovės faktiškai ir juridiškai yra nepriklausomos nuo Kinijos valstybės tokiu mastu, kurį galima būtų palyginti su nepriklausomybės mastu, esančiu rinkos ekonomikos valstybėse. Tuo tikslu bendrovėms buvo užduoti detalūs klausimai apie nuosavy- bę, valdymą, kontrolę ir komercinės bei verslo politikos nustatymą. Tos keturios bendrovės nesugebėjo įrodyti Komisijai, kad yra pakankamai nepriklausomos nuo Kinijos valdžios insti- tucijų. Ypač tai rodo tas dalykas, kad bendrovių kapitalas priklauso valstybei, kuriai priklauso ir gamybos įranga. Trys bendrovės nepateikė savo įstatų kopijų, išskyrus vieną bendrovę, iš kurios taisyklių matyti, kad įgaliojimus priimti sprendimus, susijusius su visomis pagrindinėmis operaci- jomis, turi valstybė. Todėl buvo neįmanoma nustatyti, ar tos bendrovės veikia nepriklausomai nuo Kinijos valdžios institucijų, ar jos pačios gali nustatyti atlyginimus, gamybos apimtį, kainas ir ypač produktų kiekius, skirtus parduoti vidaus rinkoje arba eksportuoti. a) Bendrasis metodas Todėl nuspręsta, kad toms keturioms bendrovėms netiks- linga taikyti individualų režimą. (14) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi tais atvejais, kai į Bendriją eksportuoti produktai buvo parduodami tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, eksporto kainos nustatytos pagal kainas, kurias tie pirkėjai faktiškai sumokėjo arba turėjo mokėti. (15) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dali- mi, eksporto kainos Indijoje, Korėjoje ir Pietų Afrikoje apskaičiuotos pagal kainas, už kurias importuoti produk- tai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomiems 3. Palyginimas (17) Siekiant užtikrinti tinkamą palyginimą, buvo padaryta išlyga koregavimo būdu, atsižvelgiant į skirtumus, numa- tytus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje: netie- sioginiai mokesčiai, gabenimo, draudimo, krovimo, pagalbinės išlaidos, pakavimas, kreditas, išlaidos po parda- vimo ir komisiniai. 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 7 išlygą dėl Jos buvo padarytos Vengrijos bendrovei (18) Trys Korėjos bendrovės, viena Vengrijos bendrovė ir viena importo Indijos bendrovė paprašė padaryti mokesčių. ir Korėjos bendrovėms, išskyrus bendrovę, nesugebėjusią įro- dyti, kad tarp importuotų žaliavų, panaudotų gaminant svarstomą produktą, parduodamą vidaus rinkoje, egzis- tuoja tiesioginis ryšys; buvo padarytos ir prašomos išlygos dėl importo mokesčių. Išlyga nebuvo padaryta Indijos bendrovei, nesugebėjusiai įrodyti, kad kai kurios žaliavos, daugiausia cinkas, buvo importuotos sumokėjus muitus ir panaudotos svarstomam produktui, parduodamam vidaus rinkoje, gaminti. (19) Viena Pietų Afrikos bendrovė ir viena Lenkijos bendrovė pateikė prašymą dėl koregavimo atsižvelgiant į prekybos lygio skirtumus. Pietų Afrikos bendrovė pateikė prašymą tuo pagrindu, kad vidaus rinkoje produktai buvo parduo- dami tiesiai nepriklausomiems pirkėjams arba per filialus, o eksportuojami stambiems platintojams, kurie juos per- parduodavo. Ji teigė, kad filialų, per kuriuos buvo parduo- dami produktai, funkcijos buvo platesnės, o mokamos kai- nos – didesnės už kainas, kuriomis produktai parduodami tiesiai iš gamyklos. Šis prašymas nebuvo patenkintas, nes bendrovė nesugebėjo įrodyti, kad vidaus rinkoje parduo- dant produktus nepriklausomiems pirkėjams ir parduo- dant juos per filialus kainos nuolatos skyrėsi. (22) Pietų Afrikos bendrovė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies j punktą paprašė padaryti išlygą dėl valiutos konvertavimo tuo pagrindu, kad per TL Pietų Afri- kos rando kursas Europos valiutų atžvilgiu pakilo ir todėl eksporto kainos turėtų būti pakoreguotos. Šis prašymas buvo atmestas, nes valiutų keitimo kursų svyravimai nebuvo ilgalaikiai. (23) Minėta Lenkijos bendrovė paprašė pakoreguoti jos norma- liąją vertę tuo pagrindu, kad daugiausiai produktų vidaus rinkoje ji pardavė iš atsargų, todėl patyrė išlaidų finansuo- dama tas atsargas, o produktus eksportui gamino pagal užsakymą. Tokio koregavimo ji prašė pagal 2 straipsnio 10 dalies k punktą. Tačiau bendrovė neįrodė, kad finansa- vimo išlaidų skirtumas turėjo įtakos kainų palyginamumui ir nepateikė įrodymų, kad dėl to pirkėjai nuolatos mokėjo skirtingas kainas vidaus rinkoje, todėl prašymas negalėjo būti tenkinamas. 4. Dempingo skirtumai a) Metodika (24) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dali- mi, kiekvienos rūšies produkto svertinis normaliosios kai- nos vidurkis palygintas su to paties prekybos lygio sverti- niu eksporto kainos ex-works vidurkiu. Palyginus nustatyta, kad dempingas suinteresuotosiose valstybėse, išskyrus Korėją. taikomas visose (20) Viena Lenkijos bendrovė teigė, kad produktai buvo ekspor- tuojami į Bendriją platintojams ir didmenininkams, kurie pirko juos dideliais kiekiais, o vidaus rinkoje produktai buvo parduodami platintojams ir galutiniams vartotojams, pirkusiems juos mažais kiekiais. Tačiau bendrovė neįrodė, kad pateiktų įvairių kategorijų pirkėjų vykdomos funkci- jos skyrėsi ir kad valstybės eksportuotojos vidaus rinkoje įvairiuose prekybos lygiuose kainos nuolatos ir gerokai skyrėsi. Taigi koregavimas yra nepagrįstas. (25) Nebendradarbiaujančioms suinteresuotosioms bendro- vėms, neužpildžiusioms Komisijos klausimyno, neprane- šusioms apie save arba nepateikusioms reikiamos informa- cijos tyrimo metu, dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį. (21) Viena Indijos bendrovė pateikė prašymą, kad Komisija, skaičiuodama kredito išlaidas, remtųsi faktine mokėjimo data, o ne mokėjimo sąlygomis, nurodytomis sąskaitoje- faktūroje. Šis prašymas buvo atmestas nusprendus, kad faktinė mokėjimo data nėra veiksnys, į kurį reikėtų atsi- žvelgti skaičiuojant mokamas kainas, o turi būti atsižvelgta į sąskaitoje faktūroje nurodytas mokėjimo sąlygas. Siekiant nustatyti bendradarbiavimo lygį atliekamame tyri- me, Eurostato duomenys palyginti su informacija apie eksporto į Bendriją apimtį, kurią pateikė bendradarbiaujan- tys gamintojai eksportuotojai. Nustatyta, kad visų šalių, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, bendradarbiavimo lygis yra aukštas. Todėl Komisija nusprendė, kad nebendradar- biaujančioms bendrovėms tikslinga nustatyti didžiausią dempingo skirtumą iš dempingo skirtumų, nustatytų bend- radarbiaujančiam gamintojui eksportuotojui suinteresuo- tojoje valstybėje, nes nebuvo pagrindo manyti, kad nebend- radarbiaujantis gamintojas eksportuotojas pardavinėjo produktus dempingo sąlygomis didesne kaina negu mažiausia nustatyta kaina. 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. Taip pat konstatuota, kad tokio požiūrio reikia laikytis ir siekiant pašalinti galimybę gauti atlyginimą už nebendra- darbiavimą ir imtis apgavysčių. susijęs su importuotoju ir platinimo (prekybos) bendrovių, tiriamuoju laikotarpiu importavusių svarstomus produk- tus iš tiriamų šalių į Bendriją, tinklu. b) Dempingo skirtumų lygis (26) Laikinai nustatytas dempingo skirtumas, išreikštas procen- tiniu dydžiu, skaičiuojamu pagal CIF kainą Bendrijos pasie- nyje, yra: KLR: (27) Vengrijoje 74,8 %. Reikia pažymėti, kad tas skundą pateikęs Bendrijos gamin- tojas tiriamuoju laikotarpiu pats nieko neimportavo. — „Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereske- 33,9 %, delmi Rt,“: — Nebendradarbiaujantiems gamintojams 33,9 %. eksportuotojams: (28) Indijoje: — „Usha Martin Industries &Usha Beltron 39,8 %, Ltd“: — „Mohatta & Heckel“: 40,2 %, — Nebendradarbiaujantiems gamintojams 40,2 %. eksportuotojams: (29) Korėjoje: — „Kiswire Ltd“: — „Manho Rope & Wire Ltd“: — „Chung Woo Rope Co. , Ltd“: — „Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd“: Šie skirtumai yra de minimis. 1,2 %, 0,1 %, 0,2 %, 0,4 %. (30) Meksikoje: — „Camesa SA de CV“: 95,6 %, — Nebendradarbiaujantiems gamintojams 95,6 %. eksportuotojams: (31) Lenkijoje: — „Drumet SA“: — „Linodrut“ csoport: 35,0 %, 56,1 %, — Nebendradarbiaujantiems gamintojams 56,1 %. eksportuotojams: (32) Pietų Afrikoje: — „Haggie Rand Limited“: 132 %, — Nebendradarbiaujantiems gamintojams 132 %. eksportuotojams: (33) Ukrainoje 54,8 %. D. BENRIJOS PRAMONĖ 1. Bendrijos gamyba (34) Keli gamintojai-eksportuotojai teigė, kad į Bendrijos pramonės apibrėžimą nereikėtų įtraukti vieno skundą pateikusio Bendrijos gamintojo pagal pagrindinio regla- mento 4 straipsnio 1 dalies a punktą ir 2 dalį, nes jis Ištyrusi importą iš grupei priklausančių prekybos bendro- vių, Komisija nustatė, kad tas skundą pateikęs Bendrijos gamintojas iš tiesų priklausė bendrovių grupei, kurią sudarė importuotojas ir platinimo bendrovės, ir kad jie tiriamuoju laikotarpiu importavo PVL iš suinteresuotų valstybių. Buvo nustatyta, kad grupės struktūra nuo 1994 m. iki TL pasi- keitė. Tačiau per visą tiriamąjį laikotarpį tas skundą patei- kęs Bendrijos gamintojas, importuotojas ir platinimo bendrovės turėjo bendrų holdingo bendrovių ir todėl jie laikomi susijusiomis bendrovėmis. Komisija išnagrinėjo grupės struktūrą ir nustatė, kad nega- lima atmesti prielaidos, jog tiesiogiai arba per bendrą hol- dingo bendrovę susijusios bendrovės tam tikru mastu kont- roliavo viena kitą. Komisija nustatė, kad iš tokių susijusių bendrovių dempingo sąlygomis importuotų produktų kie- kis per TL sudarė 2 % Bendrijoje sunaudojamų produktų kiekio, 6 % bendro iš trečiųjų šalių importuotų produktų kiekio ir tik 11 % skundą pateikusio Bendrijos gamintojo produktų kiekio. Todėl pagrindinė šio Bendrijos gamintojo veikla buvo PVL gamyba. išnagrinėjusi šio skundą pateikusio Bendrijos Komisija, gamintojo elgesį Bendrijos rinkoje, nustatė, kad nors ir yra tikimybė, kad tokia kontrolė galėjo būti, tas skundą patei- kęs Bendrijos gamintojas patyrė žalą dėl importo dem- pingo kaina kaip ir kiti skundą pateikę Bendrijos gaminto- jai, kurių elgesys tiriamas šios procedūros metu. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad tos bendrovės komercinis elgesys Bendrijos rinkoje pernelyg nesiskyrė nuo kitų skundą pateikusių Bendrijos gamintojų elgesio. Nustatyta, kad tas skundą pateikęs Bendrijos gamintojas per TL turėjo nuolatos ir gerokai mažinti kainas dėl produktų, kilusių iš suinteresuotų valstybių, importo (nustatytas 75,8 % vidu- tinis svertinis kainų sumažinimas). Todėl buvo konsta- tuota, kad tas skundą pateikęs Bendrijos gamintojas negavo netinkamos naudos iš tokio importo ir nebuvo apsaugotas nuo neigiamo dempingo poveikio. 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 9 Atsižvelgusi į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija konstata- vo, kad pagrindo neįtraukti to skundą pateikusio Bendri- jos gamintojo į visą Bendrijos gamybą nėra. (39) Remiantis skaičiavimais, Bendrijos pramonei teko 97 % visos Bendrijos gamybos apimties, taigi tai sudarė didžiąją Bendrijos gamybos apimties dalį pagal pagrindinio regla- mento 5 straipsnio 4 dalį. (35) Komisija nustatė, kad per tiriamąjį laikotarpį kai kurie skundą pateikę Bendrijos gamintojai pirko PVL iš įvairių šaltinių už Bendrijos ribų, įskaitant suinteresuotąsias vals- tybes. Tačiau toks importas sudarė tik nedidelę bendros produkcijos dalį (t. y. mažiau negu 1 % bendros skundą pateikusių Bendrijos gamintojų PVL produkcijos). Todėl Komisija nusprendė, kad tokie pirkimai buvo įprasta komercinė praktika, kurią gamintojai taikė savo produktų asortimentui papildyti, importuodami nedidelį produktų kiekį. Toks importas jiems buvo būtinas, kad galėtų siūlyti visą produktų asortimentą ir gebėti konkuruoti Bendrijos rinkoje. E. ŽALA 1. Įžanginės pastabos (40) Kaip nurodyta pirmiau, Komisija, siekdama nustatyti žalą, išnagrinėjo informaciją, susijusią su svarstomu laikotarpiu. Tačiau reikia pažymėti, kad Komisija, nustatydama žalos rodiklius svarstomu laikotarpiu ir siekdama palyginti skir- tingais metais patirtą žalą, naudojosi duomenimis, susiju- siais su visu 15 mėnesių tiriamuoju laikotarpiu (1997 metais ir 1998 m. trimis mėnesiais), paskui juos esktrapo- liavo 12 mėnesių TL. (36) Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nus- prendė, kad Bendrijos gamybą sudaro visos bendrovės, tyrimo metu gaminančios PVL (toliau šios bendrovės – Bendrijos gamintojai). 2. Informacijos apie žalą rinkimas 2. Bendrijos pramonė (37) Keli smulkūs gamintojai, palaikę skundą, neatsakė į klau- simus Bendrijos pateiktuose Pagal 4 straipsnio 1 dalį, Bendrijos pramonė apibrėžiama kaip kiti bendradarbiaujantys gamintojai. klausimynuose. (38) Remiantis šiuo pagrindu Bendrijos pramonę sudarė 20 kitų skundą pateikusių Bendrijos gamintojų: „Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH“ (Vokietija), „Bridon International Limited“ (Jungtinė Karalystė), „BTS Drahtseile GmbH“ (Vokietija), „Cables Y Alambres Especiales Sa“ (Ispanija), „Casar Drahtseilwerk Saar GmbH“ (Vokietija), „Cordoaria Oliveira SA“ (Portugalija), „Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH“ (Vokietija), „Holding Ficadi“ (Prancūzija), „Is- car Funi Metalliche“ (Italija), „D. Koronakis SA“ (Graikija), „Metalcalvi Wire Ropes“ (Italija), „Midland Wire Cordage Co. , Ltd“ „Randers Rebslageri“ (Danija), „Redaelli Tecnacordati SpA“ (Italija), „Trefileuro- pe“ (Prancūzija), „Trenzas Y Cables SL“ (Ispanija), „Verei- nigte Drahtseilwerke GmbH“ (Vokietija), „Voest-Alpine Austria Draht GmbH“ (Austrija), „Vornbäumen-Stahlseile GmbH“ ir „Wadra GmbH“ (abi iš Vokietijos). (Jungtinė Karalystė), (41) Komisija paprašė Bendrijos pramonės pateikti ir gavo informaciją apie produkciją, pajėgumus, pajėgumų panau- dojimą, pardavimus, atsargas ir užimtumą (bendrąją infor- maciją). Atsižvelgusi į didelį gamintojų, sudarančių Bend- rijos pramonę, skaičių ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 17 straipsniu, Komisija išvadoms dėl kitų žalos rodiklių (kainų, pelningumo, gamybos sąnaudų ir investi- cijų) padaryti atrinko Bendrijos pramonės bendroves (at- rankinė informacija). (42) Bendrovės atrinktos atsižvelgiant į jų geografinę vietą ir dydį pagal gamybos apimtį. Buvo atrinktos ir didelės, ir mažos bendrovės. Be to, reikia pažymėti, kad Komisija atrinko šešis gamintojus iš šešių valstybių narių. Atrinktoms bendrovėms teko 61 % Bendrijos pramonės svarstomo produkto gamybos per TL. 3. Bendrijos suvartojimas (43) Suvartojimas Bendrijoje nustatytas remiantis atsakymais, pateiktais klausimynuose (apie Bendrijos pramonės parduotų produktų apimtį), Eurostato informacija (apie importo apimtį) ir skundu (apie Bendrijos gamintojų, nepa- teikusių skundų, parduotų produktų apimtį). 10 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. Remiantis tuo, kas išvardyta pirmiau, suvartojimas Bend- rijoje nedaug padidėjo – nuo 141 000 tonų 1994 m. iki 147 500 tonų per TL, iš viso 5 %. Reikia pažymėti, kad nuo 1994 m. iki 1995 m. suvartojimas padidėjo (7 %), o nuo 1995 m. iki 1996 m. sumažėjo (7 %). Suvartojimas nedaug padidėjo 1997 m. , palyginti su 1996 m. 4. Importas į Bendriją iš suinteresuotųjų valstybių a) Importas iš Korėjos (44) Kadangi nustatyta, kad dempingo skirtumai, nustatyti PVL importui iš Korėjos, yra de minimis, šiame žalos tyrime importo iš Korėjos poveikis nebuvo vertinamas. b) Importas iš Meksikos (45) Skundo pateikėjai teigė, kad Eurostato duomenyse apie importą iš Meksikos nurodytas importo kiekis buvo gero- kai mažesnis už faktinį importo kiekį svarstomu laikotar- piu. Buvo nurodyta priežastis – PVL importuoti kaip plieninės vielos, neteisingai priskyrus jiems du KN kodus. valstybių importo tendencijas. Todėl Komisija padarė išva- dą, kad importas iš Vengrijos turėtų būti vertinamas bend- rai. (48) Kitas gamintojas-eksportuotojas teigė, kad importas iš Meksikos yra de minimis ir todėl Meksikos atžvilgiu tyrimas neturėtų būti atliekamas ir bet kokiu atveju iš Meksikos kilusių produktų importas neturėtų būti vertinamas kartu su importu iš kitų suinteresuotųjų valstybių. Komisija nusprendė, kad importas iš Meksikos yra daugiau negu de minimis (žr. pirmiau nurodytą importą iš Meksi- kos), nes per TL jis sudarė 3 % Bendrijos suvartojimo. (49) Kaip nurodyta pirmiau, dempingo skirtumai, nustatyti vis- oms suinteresuotosioms valstybėms, buvo nuo 34 iki 132 %, taigi viršijo de minimis lygį. Importo apimtis iš suinteresuotųjų valstybių buvo lyginama tiek absoliučiai, tiek santykinai. Be to, importo apimtis iš septynių suinteresuotųjų valstybių negalėjo būti laikoma nereikš- minga. (50) Komisija kreipėsi į atitinkamos valstybės narės muitinės pareigūnus ir jie, atlikę tyrimą, patvirtino, kad PVL buvo importuoti su skundo pateikėjų nurodytais KN kodais. Atsižvelgusi į pirmiau minėtus rezultatus Komisija nus- prendė įtraukti turimus Eurostato statistinius duomenis apie tuos du KN kodus, su kuriais PVL buvo importuoti iš Mek- sikos. kad sąlygas nustatyta, konkurencijos iš Ištyrus suinteresuotųjų valstybių importuoti PVL buvo panašūs visomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, šių rūšių PVL ir kitų rūšių PVL, iš suinteresuotųjų valstybių ir pagaminti Bendrijoje, buvo tar- pusavyje pakeičiami, ir tais PVL tuo pačiu laikotarpiu buvo prekiaujama Bendrijoje per galimus palyginti prekybos kanalus panašiomis komercinėmis sąlygomis. Todėl buvo nuspręsta, kad importuoti PVL konkuravo ir vieni su kitais, ir su Bendrijoje pagamintais PVL. importuoti c) Kumuliacija (46) Komisija ištyrė, ar PVL, kilusių iš KLR, Vengrijos, Indijos, Meksikos, Lenkijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos, importas turėtų būti vertinamas bendrai pagal pagrindinio regla- mento 3 straipsnio 4 dalį. (47) Šiuo atžvilgiu vienas iš gamintojų eksportuotojų nesutiko, kad iš Vengrijos kilusių produktų importas būtų vertina- mas bendrai, tvirtindamas, kad iš Vengrijos kilusių pro- duktų importo raidos pagal apimtį negalima lyginti su importo iš suinteresuotųjų valstybių raida. Komisija išnagrinėjo tuos argumentus ir nustatė, kad importo iš Vengrijos kiekis visada buvo didelis: jis išaugo nuo 1 407 tonų 1994 m. iki 2 121 tonų per TL. Reikia pažymėti, kad importo iš pavienių valstybių raida dar nėra jo bendrai. Taigi nustatyta, kad pagrindas nevertinti importo iš Vengrijos raida atitinka visų suinteresuotųjų (51) Atsižvelgusi į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nus- prendė, kad buvo patenkinti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstyti kriterijai, t. y. dempingo skir- tumas, nustatytas kiekvienai valstybei eksportuotojai, buvo didesnis negu de minimis, importo iš kiekvienos valstybės kiekis nebuvo nereikšmingas, o importuotų produktų ir panašių Bendrijos produktų tarpusavio konkurencijos sąly- gos buvo palyginamos. Todėl septynių iš suinteresuotųjų valstybių buvo tiriamas bendrai. importas d) Dempingo sąlygomis importuotų produktų apimtis ir rinkos dalis (52) Dempingo sąlygomis į Bendriją importuotų produktų, kilusių iš suinteresuotųjų valstybių, apimtis padidėjo nuo 17 429 tonų 1994 m. iki 33 668 tonų per TL, iš viso 93 %. 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11 (53) Šių šalių rinkos dalis padidėjo nuo 12 % 1994 m. iki 23 % per TL, iš viso 11 procentinių punktų per svarstomą laiko- tarpį. Tiriamuoju laikotarpiu kiekvienos suinteresuotosios valstybės rinkos dalis svyravo nuo 1,4 iki 7,8 %. nuo 144 484 tonų 1994 m. iki 145 192 tonų per TL, taigi iš viso mažiau negu 1 %. e) Dempingo sąlygomis importuotų produktų kainos (54) Iširta, kaip sumažėjo kiekvienos rūšies PVL kainos. Komi- sija palygino gamintojų eksportuotojų ir skundą pateiku- sių Bendrijos gamintojų vidutines svertines kiekvienos rūšies PVL pardavimo kainas, atmetusi visas lengvatas bei mokesčius ir apskaičiavusi jas pagal pardavimus pirmajam nesusijusiam pirkėjui. Skundą pateikusių Bendrijos gamin- tojų vidutinės pardavimų kainos svertinis vidurkis apskai- čiuotas pagal parduotą kiekvienos rūšies PVL apimtį. Pas- kui jis buvo palygintas su atitinkamu kiekvieno susijusio gamintojo eksportuotojo skaičiumi remiantis perparda- vimo kainomis Bendrijoje ir apskaičiuotas svertinis vidur- kis pagal parduotų produktų apimtį. (55) Siekiant nustatyti prekybos lygį, kurį galima būtų palyginti su skundą pateikusių Bendrijos gamintojų pardavimais, produktų, importuotų iš suinteresuotųjų valstybių, kainos pakoreguotos atsižvelgiant į tvarkymo išlaidas ir mokėtiną muito mokestį. Jos pakoreguotos remiantis informacija, gauta iš importuotojų. (56) Po tokio palyginimo buvo nustatytas toliau nurodytas vidutinis svertinis kainų sumažinimas, išreikštas Bendrijos gamintojų kainų procentiniu dydžiu: — KLR: 60,1 %, — Vengrija: 47,3 %, — Indija: nuo 40,1 iki 41,2 %, — Meksika: 31,9 %, — Lenkija: nuo 38,7 iki 43,7 %, — Pietų Afrika: 21,6 %, — Ukraina: 54,0 %. (57) Reikia kad pažymėti, iš suinteresuotųjų valstybių, kainos buvo nuolatos ir gerokai žemesnės negu Bendrijos pramonės kainos nuo 1994 m. iki TL. importuotų produktų, (59) Bendrijos pramonės pajėgumai padidėjo 11 %. Kalbant apie išaugusius pajėgumus, reikia pažymėti, kad lynų gamybos įrangos eksploatavimo laikas yra ilgas (kartais daugiau negu 20 metų), todėl nustatyta, kad pakeitus seną įrangą neišvengiamai padidėjo gamybos pajėgumai, nes moderni įranga veikia geriau. Daugiausia 1995 m. inves- tavo vienas Bendrijos gamintojas, pakeitęs seną įrangą. Tuo pačiu laikotarpiu pajėgumų panaudojimas sumažėjo nuo 64 % 1994 m. iki 58 % per TL. b) Atsargos (60) Bendrijos pramonės atsargos per tą laikotarpį gerokai išaugo – nuo 30 607 tonų 1994 m. iki 39 780 tonų per TL, taigi padidėjo 30 %. Ypač atsargos didėjo nuo 1994 m. iki 1995 m. (24 %). c) Pardavimų apimtys ir rinkos dalis (61) Bendrijos pramonės produktų pardavimai Bendrijos rin- koje sumažėjo nuo 106 042 tonų 1994 m. iki 96 776 tonų per TL, taigi 9 266 tonomis (9 %). (62) Pardavimų apimties pokyčiai, palyginti su vartojimo poky- čiais, rodo, kad Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis svarstomu laikotarpiu sumažėjo. Bendrijos pramonės uži- mama rinkos dalis sumažėjo nuo 75 % 1994 m. iki 66 % per TL, t. y. svarstomu laikotarpiu ji sumažėjo 9 procenti- niais punktais. d) Kainos (63) Vidutinė svertinė PVL, kuriuos Bendrijos pramonė pardavė Bendrijos rinkoje, kaina nuo 1994 m. iki TL bendrai augo nedaug (pakilo nuo 1,34 ekiu iki 1,46 ekiu už kilogramą). Reikia pažymėti, kad šių importuotų produktų kainos visada buvo gerokai mažesnės už Bendrijos pramonės kai- nas. 5. Bendrijos pramonės padėtis e) Pelningumas a) Produkcija, pajėgumai ir jų panaudojimas (58) Bendrijos pramonės pagamintų svarstomų produktų apim- ji padidėjo tis visą svarstomą laikotarpį buvo stabili, (64) Reikia pažymėti, kad atrinktų bendrovių informacija apie PVL pelningumą buvo prieinama ne visa (tam tikrų bend- rovių sąnaudų apskaitos sistemoje PVL neišskirti). Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalį Bendrijos pramonės padėčiai nusakyti Komisija pasinaudojo duome- pelningumą. nimis artimiausio sektoriaus apie 12 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. Konstatuota, kad pelningumas visos bendrovės lygiu yra tipiškas, atsižvelgus į tai, kad PVL sudaro didelę visų susi- jusių bendrovių bendrosios apyvartos dalį. į pirmiau pateiktą informaciją, Komisija Atsižvelgusi padarė laikiną išvadą, kad Bendrijos pramonei buvo pada- ryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio regla- mento 3 straipsnio 2 dalyje. Vidutinis atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas 1997 m. buvo nuo + 1,3 % 1994 m. iki -0,6 %. Tyrimas parodė, kad nors vidutinės pardavimų kainos ir gamybos apimtis šiek tiek padidėjo, Bendrijos pramonės pardavimai, o kartu ir jos rinkos dalis sumažėjo (atitinkamai 9 % ir 9 procentiniais punktais). f) Investicijos (65) Investicijos iš viso padidėjo 24 %, nuo 7 094 000 ekiu 1994 m. iki 8 826 000 ekiu per TL. Daugiausiai buvo investuojama į įrangos keitimą. g) Užimtumas (66) Bendrijos pramonėje dirbančių darbuotojų skaičius svars- tomu laikotarpiu sumažėjo nuo 2 710 darbuotojų 1994 m. iki 2 559 darbuotojų per TL (6 %). h) Našumas (67) Bendrijos pramonės našumas (vieno darbuotojo pagamin- tas produktų kiekis) svarstomu laikotarpiu išaugo (nuo 1994 m. iki TL padidėjo 6 %). 6. Išvada dėl žalos (68) Komisija padarė išvadą, kad svarstomu laikotarpiu pro- duktų, kilusių iš suinteresuotųjų valstybių, importas padarė didelį poveikį Bendrijos pramonės kainoms: tie produktai buvo pateikiami į Bendrijos rinką vis didesniais kiekiais ir, kaip buvo nustatyta, tai per tiriamąjį laikotarpį gerokai sumažino Bendrijos pramonės kainas. Bendrijos pramonė prarado didelę rinkos dalį šiek tiek padidėjus suvartojimui rinkoje (5 %). Taip pat reikia pažymėti, kad nors gamybos lygis buvo stabilus, per tą laikotarpį pardavimai sumažėjo, o atsargos nuolatos ir gerokai didėjo. Be to, Bendrijos pramonės finansinė būklė per tą laikotarpį iki nuostolių pablogėjo – nuo 1,3 % pelno 1994 m. 1997 m. (-0,6 %). F. ŽALOS PRIEŽASTIS (69) Komisija ištyrė, ar Bendrijos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kaina iš KLR, Vengrijos, Indi- jos, Meksikos, Lenkijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos, taip pat tyrė kitus veiksnius siekdama nustatyti, ar jų padaryta žala nebuvo priskirta importui dempingo kaina pagal pagrindi- nio reglamento 3 straipsnio 7 dalį. a) Importo dempingo kaina poveikis (70) Aiškiai matyti, kad sutampa, viena vertus, didelis kainų sumažinimas, išaugęs importas ir padidėjusi dempingo sąlygomis importuotų produktų rinkos dalis svarstomu lai- kotarpiu ir, kita vertus, pablogėjusi Bendrijos pramonės įrodo sumažėjusi Bendrijos padėtis. Ypač gerai pramonės rinkos dalis ir sumažėjęs pelningumas tiria- muoju laikotarpiu. tai Kalbant apie rinkos dalis reikia pažymėti, kad nuo 1994 m. iki TL importas iš suinteresuotųjų valstybių išaugo labiau negu suvartojimas (iš viso padidėjo 93 %). Iš viso tų šalių rinkos dalis padidėjo 11 procentinių punktų, o Bendrijos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 9 procentiniais punktais. Ypač aiškus sutapimas yra tai, kad nuo 1994 m. iki 1995 m. labai išaugo importas (padidėjo 73 %), ir tai, kad šiuo laikotarpiu Bendrijos pramonė prarado rinkos dalį (10 procentinių punktų). Todėl Komisija nusprendė, kad Bendrijos pramonės rinkos dalies praradimas sutapo su suinteresuotųjų valstybių rin- kos dalies padidėjimu. (71) Be to, Bendrijos pramonės finansinė būklė svarstomu lai- kotarpiu gerokai pablogėjo, nes iš pradžių buvo gaunamas pelnas, o paskui imta patirti nuostolius, nors paklausa rin- koje svarstomu laikotarpiu augo. Ypač Bendrijos pramonės finansinė būklė pablogėjo 1994–1995 m. (nuo + 1,3 % iki -0,3 %), kai ji prarado didelę dalį rinkos (10 procentinių punktų). 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13 (72) Galiausiai reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonė padi- dino savo kainas 1994–1995 m. Tai įvyko tuo metu, kai išaugo žaliavų kainos. Tačiau dėl poveikio, kurį padarė 1995 m. smarkiai išaugęs importas žemomis kainomis (+ 73 %), gerokai mažesnėmis už Bendrijos pramonės kai- nas, ji negalėjo padengti savo išlaidų, nors ir buvo padidi- nusi kainas. Korėja (76) Šio tyrimo metu buvo tiriamas importas iš Korėjos ir nustatyti de minimis dempingo skirtumai. Komisija ištyrė importo apimtį svarstomu laikotarpiu ir nustatė, kad jis buvo stabilus. Buvo nustatyta, kad iš Korėjos importuotų produktų kainas galima palyginti su Bendrijos pramonės kainomis, todėl Bendrijos pramonė negalėjo patirti žalos dėl produktų, kilusių iš Korėjos, importo. Bendrijos pramonė, siekdama atgauti turėtą padėtį rinkoje, 1996 m. sumažino kainas ir susigrąžino tam tikrą praras- tos rinkos dalį. Tačiau pelningumas ir toliau mažėjo. 1997 m. Bendrijos pramonė sugebėjo atgauti savo padėtį rinkoje, padidinusi pelningumą ir kainas, tačiau jos finan- sinė būklė tebebuvo bloga (-0,6 %). Čekija (77) Iš Čekijos importuotų produktų vieneto kaina per TL buvo mažesnė negu Bendrijos pramonės kaina, o importo apim- tis per tą laikotarpį sumažėjo. b) Kitų veiksnių poveikis Rumunija (73) Komisija ištyrė, ar Bendrijos pramonei be importo dem- pingo kaina galėjo padaryti žalą ir kiti veiksniai. Daugiau- siai Komisija tyrė vartojimo pokyčius, importo iš trečiųjų šalių raidą ir poveikį, išaugusių žaliavų kainų poveikį ir tai, ar patirtą žalą galėjo padaryti Bendrijos pramonės impor- tuoti produktai. (78) Nors importas iš Rumunijos buvo gerokai padidėjęs, svars- tomo laikotarpio pradžioje jis buvo labai mažas (tik 217 tonų 1994 m. ) ir toks buvo iki to laikotarpio pabaigos (0,9 % per TL). i) Vartojimas Rusija (74) Komisija svarstė, ar vartojimo pokyčiai padarė poveikį Bendrijos pramonės padėčiai. Reikia pažymėti, kad nors suvartojimas 1995–1996 m. sumažėjo (8 %), bendras suvartojimo lygis svarstomu laikotarpiu išaugo 5 %. Todėl mažai tikėtina, kad žala galėtų būti priskirta suvartojimo pokyčiui. ii) Importas iš trečiųjų šalių (75) Komisija, ištyrusi importą iš trečiųjų šalių, nustatė, kad nors iš tų valstybių importuoti produktai užėmė didelę Bendrijos rinkos dalį (9 % tiriamuoju laikotarpiu), svars- tomu laikotarpiu jis sumažėjo nuo 10 % 1994 m. iki 9 % per TL. Tokiomis sąlygomis Komisija, remdamasi Eurostato statis- tiniais duomenimis, su importo iš Korėjos apimtimi ir kainomis, taip pat tenden- cijas, susijusias su importu iš Čekijos, Rumunijos, Rusijos ir Turkijos. ištyrė tendencijas, susijusias (79) Kalbant apie importą iš Rusijos, reikia pasakyti, kad nors svarstomu laikotarpiu ir buvo svyravimų, Rusijos rinkos dalis per TL sudarė tik 0,3 %. Turkija (80) Ištyrus importą iš Turkijos nustatyta, kad nors importas iš Turkijos per tą laikotarpį išaugo, o kartu padidėjo ir rinkos dalis (1,7 % per TL), vieneto kainos buvo gerokai didesnės už tų valstybių, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, vieneto kainas, kurioms buvo nustatyti dempingo ir žalos skirtu- mai. Išvada (81) Komisija konstatavo, kad importas iš pirmiau minėtų trečiųjų šalių, kurioms ši tyrimo procedūra netaikoma, ypač importas iš Čekijos ir Turkijos, galėjo prisidėti prie patirtos žalos. Tačiau nustatyta, kad vien to neužtenka, kad būtų panaikintas priežastinis ryšys, nustatytas tarp importo dempingo patirtos ir Bendrijos materialinės žalos, ypač atsižvelgiant į trečiųjų šalių uži- mamą rinkos dalį ir jos pokyčius svarstomu laikotarpiu (nuo 5,9 % 1994 m. iki 6,7 % per TL). pramonės kaina 14 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. Kitos trečiosios šalys c) Išvada dėl priežastinio ryšio tarp žalos ir dempingo (82) Komisija nustatė, kad svarstomu laikotarpiu sumažėjo bendra kitų trečiųjų šalių rinkos dalis (nuo 4 % 1994 m. iki 2,7 % per TL) ir kad tų importuotų produktų kainos buvo gerokai didesnės už dempingo sąlygomis importuotų pro- duktų kainas. iii) Žaliavos (83) Komisija taip pat konstatavo, kad Bendrijos pramonės patirtą žalą galėjo sukelti svarstomu laikotarpiu išaugusios žaliavų kainos. (85) Nors negalima atmesti prielaidos, kad tam tikra importo iš trečiųjų šalių dalis galėjo prisidėti prie žalos, kurią patyrė Bendrijos pramonė, tyrimas parodė, kad tokie veiksniai savaime negali panaikinti priežastinio ryšio tarp tiriamo importo ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. Atsižvelgusi į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad importas iš septynių suinteresuotųjų valstybių, bendrai padarė Bendrijos pramonei materialinę žalą. G. BENDRIJOS INTERESAI 1. Įžanginės pastabos Šiuo atžvilgiu Komisija konstatavo, kad atsižvelgiant į tai, kad yra mažai galimybių PVL pakeisti kitais produktais, Bendrijos pramonė turėjo atlaikyti išaugusias žaliavų kai- nas. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad 1994–1995 m. Bendrijos pramonei, kuri išaugus importui žemomis kai- nomis pakėlė kainas, nepavyko vien tiktai tokiomis priemonėmis padengti išaugusių žaliavų kainų. (86) Komisija, remdamasi pateikta informacija, parengtinai ištyrė, ar be tyrimo rezultatų dėl dempingo ir žalos, yra svarių priežasčių, kuriomis remiantis galima būtų padaryti išvadą, kad Bendrija nesuinteresuota taikyti priemones šiuo atveju. Tuo tikslu Komisija apsvarstė, kokį poveikį patirtų visos tyrimo procedūroje dalyvaujančios šalys įvedus priemones ir jų neįvedus. iv) Pačios Bendrijos importuotojų padaryta žala 2. Duomenų, susijusių su Bendrijos interesais, rinkimas (84) Keli eksportuotojai tvirtino, kad Bendrijos pramonė padarė žalą, svarstomu laikotarpiu pati importavusi svarstomus produktus iš valstybių, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas. Šiuo atžvilgiu, kaip paaiškinta skirsnyje apie Bendrijos gamybą, Komisija nustatė, kad tokie pirkimai apskritai buvo įprasta komercinė praktika, kurią gamintojai taikė savo produktų asortimentui papildyti, importuodami nedi- delį jų kiekį. Toks importas jiems buvo būtinas, kad galėtų siūlyti visą produktų asortimentą ir gebėti konkuruoti Bendrijos rinkoje. Atskirai ištyrus vieno skundą pateikusio Bendrijos gamintojo santykius su importuotoju ir kai kuriais platintojais, padaryta išvada, kad ta bendrovė elgėsi taip pat kaip kiti Bendrijos gamintojai, kurių atžvilgiu atlie- kamas tyrimas. Todėl šių bendrovių importuotų produktų poveikis negali būti priskirtas Bendrijos gamintojui. Todėl Komisija padarė išvadą, kad Bendrijos pramonė, pati importuodama PVL, žalos nepadarė. (87) Komisija, norėdama įvertinti priemonių įvedimo poveikį, paprašė visas žinomas suinteresuotąsias šalis, įskaitant šalis, susijusias su tiekėjų pramone, skundą pateikusius Bendrijos gamintojus, importuotojus (didmenininkus) ir vartotojus pateikti jai informaciją. Reikia pažymėti, kad nebuvo gauta atsakymo iš vartotojų pramonės. Remda- masi iš bendradarbiaujančių šalių gauta informacija, Komi- sija padarė tokias išvadas. 3. Poveikis tiekėjų pramonei (88) Pagrindinė žaliava, naudojama PVL gaminti, yra pramo- ninė plieninė viela, ypač plieninė viela, kurios sudėtyje daug anglies ir kuri gali būti galvanizuota arba padengta kitokiu būdu. Reikia pažymėti, kad gaminant PVL naudo- jamos kitos svarbios žaliavos, įskaitant sintetinius pluoš- tus, plastinius tepalus ir pakavimo priemones (ypač rites ir būgnus). Bendrijos pramonės naudojamą plieninę vielą daugiausia gamina pagrindiniai Europos plieno gaminto- jai. Gaminant PVL galima naudoti įvairių savybių ir skers- mens plieninę vielą, tačiau Bendrijos plieninių vielų gamin- tojai gamina visą asortimentą, reikalingą PVL gamybai. 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15 (89) Dvi žaliavas gaminančios bendrovės bendradarbiavo atlie- kant Komisijos tyrimą. Tose dviejose bendrovėse 1997 m. dirbo 1 417 žmonių. Bendra apyvarta 1997 m. buvo 312 milijonų ekiu, 54 milijonai iš tos sumos buvo susiję su svarstomomis žaliavomis (sudarė 17 % bendrosios apyvar- tos). Šių bendrovių pelningumas 1997 m. buvo maždaug 5 %. PVL, todėl projektams skirtų PVL gamyba labai priklauso nuo standartinių PVL gamybos, pavyzdžiui, paskirstant pridėtines išlaidas. b) Bendrijos pramonės gyvybingumas 4. Poveikis Bendrijos pramonei a) Bendrijos pramonės pobūdis ir struktūra (90) Bendrijos pramonę sudaro mažos ir vidutinio dydžio bendrovės, įsikūrusios devyniose valstybėse narėse (Aust- rijoje, Danijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Portuga- lijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje). Reikia pažymėti, kad PVL gamybai reikia daug kapitalo, o norint toliau tobulinti produktų asortimentą, ypač projektams skirtų specialių PVL asortimentą (žr. toliau), reikia atlikti daug darbų mokslinių tyrimų ir plėtros srityje. Bendrijos pra- monė ir (arba) su ja susijusios bendrovės dažnai transfor- muoja PVL, t. y. pjausto juos, suduria, tvirtina tvirtinimo elementais arba PVL paverčia kitais produktais, pavyzdžiui, stropais ir kt. Akivaizdu, kad neigiamas poveikis PVL labai pakenktų tokiai veiklai. (91) Iš viso Bendrijos pramonėje dirba apie 2 600 žmonių (TL). (92) Be standartinių PVL, Bendrijos pramonė dar gamina didelį specialių PVL asortimentą, skirtą tam tikriems projektams, pavyzdžiui, PVL naudojami statant kabančius tiltus arba įrengiant kabančius stogus. Paprastai jeigu PVL gaminami projektams, nustatomas konkretus jų kiekis ir konkretus terminas, t. y. projektui reikalingas PVL kiekis ir projekto trukmė. Reikia pažymėti, kad kelerius metus projektai buvo svarbus Bendrijos pramonės pajamų šaltinis. Gami- nant PVL projektams paprastai reikia glaudaus techninio bendradarbiavimo su pirkėjais (dažnai tam reikia naujau- sių technologijų ir įrangos) ir papildomų paslaugų (ne tik PVL montavimo, bet ir ilgalaikio remonto bei priežiūros srityje), todėl reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonė yra pagrindinė projektams skirtų PVL tiekėja Bendrijos rinko- je. (93) Nustatyta, kad projektams skirtus PVL galėtų gaminti ta pati darbo jėga ir jiems gaminti galėtų būti naudojama ta pati įranga kaip ir tokio paties skersmens standartiniams (94) Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos PVL pramonės padėtis per pastarąjį dešimtmetį pablogėjo ir daugiausia dėl to, kad vartotojų pramonėje nustojo veikti tam tikros pramonės šakos, pavyzdžiui, kasybos, o įvedus kvotas sumažėjo žve- jybos flotilių. Todėl ši pramonė turi būti iš esmės pertvar- kyta ir konsoliduota. Svarstomu laikotarpiu, kai buvo atlie- kamas šis tyrimas, pramonė konsolidavosi, ėmė augti jos produktų paklausa, kaip nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje. (95) Tačiau per tiriamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė, iš pra- džių gavusi pelną, ėmė patirti nuostolius, o labiausiai pel- nas sumažėjo 1995 m. , kai Bendrijos rinką didžiuliais kie- kiais užplūdo produktai, iš suinteresuotųjų valstybių. Be to, dempingo kaina importuoti produktai buvo pigūs ir augant sąnaudoms Bendrijos pramonė negalėjo didinti kainų, todėl patyrė žalą ir dėl importo kie- kio, ir dėl mažos jo vertės. importuoti (96) Komisija konstatavo, kad dėl anksčiau įvykdytos pertvar- kos ir padidėjusio našumo Bendrijos pramonė būtų struk- tūriškai gyvybinga, jeigu Bendrijos rinkoje būtų atkurtos sąžiningos konkurencijos sąlygos. c) Priemonių taikymo arba jų netaikymo poveikis (97) Tikėtina, kad pradėjus taikyti priemones, PVL kainos Bend- rijos rinkoje išaugs. Pakilus kainoms Bendrijos pramonė galėtų susigrąžinti pelningumą ir šiek tiek padidinti parda- vimų apimtį. (98) Jeigu priemonės nebūtų pradėtos taikyti, tikėtina, kad neigiama tendencija Bendrijos pramonėje egzistuotų ir toliau, o bendrovės ilgainiui užsidarytų. Nustatyta, kad Bendrijos pramonė turėjo keletą beveik nuostolingai vei- kiančių gamyklų. Labai tikėtina, kad šios gamyklos greitai užsidarytų ir jų darbuotojai netektų darbo. Labai tikėtina, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis ir toliau mažės, o finansinė būklė greičiausiai vis blogės. Kaip buvo paaiš- kinta pirmiau, jeigu neigiama tendencija bus ir toliau, poveikį patirs ne tik standartinių PVL gamyba, bet ir pro- jektams skirtų PVL, kurių suinteresuotosios valstybės neeksportuoja dideliais kiekiais, gamyba. 16 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. (99) Baigiant reikia pažymėti, kad priemonės turėtų sudaryti sąlygas Bendrijos pramonei atsigauti po patirtos žalos. Todėl jos būtų naudingos Bendrijos pramonės interesams. 5. Poveikis importuotojų (didmenininkų) interesams (104) Komisijos tyrimas rodo, kad yra daug suinteresuotų varto- tojų pramonės šakų ir kad PVL labai įvairiai naudojami kiekvienoje šakoje. Remdamasi turima informacija Komi- sija nustatė, kad bendros vartotojų pramonės šakų sąnau- dos yra nuo 50 000 ekiu iki 18 milijonų ekiu, o tai rodo, kad susijusios bendrovės labai skiriasi pagal dydį. Be to, su svarstomu produktu susijusios sąnaudos yra nuo 0,01 ir tik iki 3 %, o tai rodo, kad toms bendrovėms PVL nėra labai svarbūs. (100) Atliekant tyrimo procedūrą bendradarbiavo keturi Bendri- jos importuotojai (didmenininkai), nesusiję su eksportuo- tojais. Jie teigė, kad pagal šią procedūrą pradėjus taikyti priemones, svarstomo produkto importuotojams (didme- nininkams) Bendrijoje būtų padarytas neigiamas poveikis. (105) Ištyrusi galimą priemonių poveikį vartotojams Komisija padarė išvadą, kad atsižvelgus į nereikšmingą PVL kainos poveikį vartotojų pramonei, mažai tikėtina, kad tų kainų padidinimas darytų reikšmingą poveikį. Be to, reikia pažymėti, kad yra keli alternatyvūs PVL šaltiniai, kuriems netaikomos antidempingo priemonės ir kuriais galės nau- dotis vartotojų pramonė. (101) Tyrimas parodė, kad PVL tenka didelė dviejų nesusijusių importuotojų veiklos dalis pagal apyvartą (nuo 40 iki 80 %) ir pelnas (bendras pelnas svyravo nuo 3 iki 18 %). Tačiau reikia pažymėti, kad visi importuotojai (didmenininkai) (iš- skyrus vieną) taip pat prekiauja kitokiu produktų asorti- mentu, įskaitant pluoštinius lynus, vielas, kabelius, grandi- nes, metalo dirbinius ir tvirtinimo elementus. Svarbi jų veiklos dalis yra PVL transformavimas, t. y. pjaustymas, sudūrimas, tvirtinimas tvirtinimo elementais arba paverti- mas kitais produktais, pavyzdžiui, lynais ir kt. Taip pat buvo nustatyta, kad importuotojai (didmenininkai) parduodavo Bendrijoje pagamintus PVL. (102) Nors tikėtina, kad priemonių taikymas padarytų poveikį importuotojams (didmenininkams), atsižvelgus į tai, kad jie imasi PVL transformavimo veiklos, prekiauja kitais pro- duktais, taip pat Bendrijoje pagamintomis prekėmis, Komi- sija padarė išvadą, kad priemonių taikymo pagal šią proce- dūrą poveikis nebūtų didelis. 6. Poveikis vartotojams 7. Išvada dėl Bendrijos interesų (106) Turint omenyje importo iš suinteresuotų valstybių augimo per svarstomą laikotarpį koeficientą ir eksportuotojų elgesį Bendrijos rinkoje, kai jie nuolatos taikydavo kainas, gero- kai mažesnes už Bendrijos pramonės kainas, tikėtina, kad nepradėjus taikyti priemonių, tokia tendencija būtų ir toliau, dar labiau padidindama žalą, kurią jau patyrė skundą pateikę Bendrijos gamintojai. (107) Priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padidinti pel- ningumą, o tai pagerintų konkurencijos sąlygas Bendrijos rinkoje ir sumažintų grėsmę, kad bendrovėms teks užsida- ryti ar sumažinti darbuotojų skaičių. Komisija ypač atsiž- velgė į tai, kad jeigu nebus imtasi priemonių apsisaugoti nuo nesąžiningos gamintojų-eksportuotojų prekybos veik- los, Bendrijos pramonė gali būti priversta uždaryti keletą gamybos vietų ir tada vartotojų pramonė gali prarasti palankias sąlygas per vidutinės trukmės laikotarpį gauti produktų mažesnėmis kainomis. (103) PVL labai plačiai naudojami, todėl labai daug vartotojų pramonės šakų suinteresuotos šia tyrimo procedūra. Komi- sija nustatė, kad pagrindiniai PVL naudojimo būdai buvo tokie (sąrašas nebaigtinis): bendriesiems tikslams, žvejybos, jūrų ir laivybos, naftos ir dujų, kasybos (gelmių ir pavir- šiaus), miškininkystės, oro transporto (įskaitant slidininkų keltuvus ir lynų kelio vagonus), civilinės inžinerijos (kaban- tys tiltai, bokštai, atotampų pilonai, dengtos stogų kon- strukcijos), statybos (kranai) ir liftų gamybos šakose. (108) Bet koks galimas kainų padidinimas padarytų visai nedidelį poveikį vartotojų pramonės šakoms. (109) Komisija padarė išvadą, kad tokiomis aplinkybėmis nėra jokių svarių priežasčių netaikyti priemonių. 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 17 H. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS 3. Įsipareigojimai 1. Žalos likvidavimo mastas (110) Nustačius, kad svarstomas importas dempingo kaina padarė materialinės žalos Bendrijos pramonei ir, kad nėra svarbių priežasčių, kurios pateisintų priemonių netaikymą, numatomos priemonės turėtų būti taikomos tokiu mastu, kad būtų likviduota šio importo padaryta žala, neviršijant nustatytų dempingo skirtumų. Kad ši žala būtų likviduota, pramonei reikia sudaryti sąly- gas, kuriomis svarstomų produktų, importuojamų iš suinteresuotųjų valstybių, kainas būtų galima pakelti iki tokio lygio, kad nebūtų patiriama žala. Siekdama apskaičiuoti, kiek turėtų būti padidintos tos kai- nos, t. y. ribinį žalos dydį, Komisija konstatavo, kad reikia palyginti dempingo sąlygomis importuotų produktų kai- nas su Bendrijos pramonės pardavimų kainomis, atsižvel- giant į pelną, kurį pramonė galėtų gauti, jeigu šalys, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, netaikytų žalingo dempingo. Šiuo pagrindu produkto rūšių, kuriomis naudojamasi nus- tatant kainos sumažinimą, CIF kainos Bendrijos pasienyje, pakoreguotos atsižvelgiant į sumokėtus muito mokesčius ir tvarkymo išlaidas, tiriamuoju laikotarpiu buvo palygin- tos su faktinėmis vidutinėmis svertinėmis pardavimų kai- nomis, kurias yra nustatę skundą pateikę Bendrijos gamin- tojai ir kurios buvo padidintos sumažėjus pelnui ir siekiant padengti 5 % pelno normą. Laikinai nustatyta, kad ši pelno norma yra minimali norma, kurios reikia, kad šis sektorius būtų gyvybingas. 2. Laikinieji muitai (112) Vengrijos ir Lenkijos gamintojai-eksportuotojai pasiūlė pri- siimti įsipareigojimus dėl kainų pagal pagrindinio regla- mento 8 straipsnio 1 dalį. Komisija konstatavo, kad tokius gamintojų eksportuotojų įsipareigojimus galima priimti. Įsipareigojimai dėl kainų turėtų būti priimti tik tuo atveju, jeigu valstybių narių muitinių administracijoms bus pateikta galiojanti sąskaita-faktūra, kurioje būtų aiškiai nurodytas gamintojas ir pateikta priede nurodyta informa- cija. Jeigu tokia sąskaita-faktūra nebus pateikta, reikės mokėti atitinkamą antidempingo muitą. (113) Reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 ir 10 dalis, pažeidus arba atšaukus įsiparei- gojimą dėl kainų, gali būti nustatytas antidempingo mui- tas. (114) Be to, reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalį, dempingo, žalos ir Bendrijos interesų tyrimas bus baigtas neatsižvelgiant į tai, kad tyrimo metu buvo prisiimti įsipareigojimai. I. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS (115) Siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, turėtų būti nustatytas laikas, per kurį suinteresuotosios šalys galėtų raštu pranešti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti. Be to, reikia pasakyti, kad visos su šiuo reglamentu susijusios išvados yra laikinos ir jas gali tekti svarstyti pakartotinai, jeigu Komisija pasiūlytų kokias nors galutines priemones, (111) Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, laikinojo antidempingo muito dydis turėtų atitikti nustatytą anti- dempingo skirtumą arba būti tokio dydžio, kurio pakaktų žalai pašalinti (atsižvelgiant į tai, kuris dydis mažesnis). PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: Visoms KLR, Vengrijos, Indijos, Lenkijos ir Ukrainos bendrovėms nustatyti ribiniai žalos dydžiai viršijo dem- pingo skirtumus. Todėl laikinieji muitai pirmiau minėtų šalių bendrovėms apskaičiuoti remiantis nustatytais dem- pingo skirtumais. Meksikos ir Pietų Afrikos bendrovėms nustatyti ribiniai žalos dydžiai buvo mažesni negu dempingo skirtumai. Todėl tų dviejų šalių bendrovėms buvo nustatyti laikinieji muitai, atitinkantys ribinius žalos dydžius. 1 straipsnis 1. Iš Kinijos Liaudies Respublikos, Vengrijos, Indijos, Meksikos, Lenkijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos importuotiems plieniniams lynams ir kabeliams, įskaitant uždaros konstrukcijos lynus, išsky- rus nerūdijančio plieno lynus ir kabelius, kurių maksimalus išori- nis skerspjūvis didesnis negu 3 mm, ant kurių gali būti įtaisytos pagalbinės detalės ir kurie klasifikuojami taikant KN kodus: ex 7312 10 82 (TARIC kodas 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC kodas 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARIC kodas 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARIC kodas 7312 10 88*10) ir ex 7312 10 99 (TARIC kodas 7312 10 99*10), nustatomas lai- kinasis antidempingo muitas. 18 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. 2. Nustatomo laikinojo muito, taikomo franko Bendrijos pasienyje kainoms už importuotus svarstomus produktus, gaminamus toliau išvardytų bendrovių, tarifo dydis iki apmokestinimo muitais yra: Šalis Bendrovė Muito tarifas (%) TARIC papildomas kodas KLR Visos bendrovės Vengrija Visos bendrovės Indija „Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd“ Visos bendrovės Meksika Visos bendrovės Lenkija „Drumet“ Visos bendrovės Pietų Afrika Visos bendrovės Ukraina Visos bendrovės 74,8 33,9 39,8 40,2 56,4 35,0 56,1 33,9 54,8 – 8900 8613 8900 – 8614 8900 – – 3. Neatsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalį, laikinasis muitas netaikomas tiems svarstomiems importuotiems produktams, kuriuos gamina ir pagal sąskaitą-faktūrą importuojančiai bendrovei iš Bendrijos parduoda 2 straipsnio 3 dalyje išvardytos bendrovės pagal 2 straipsnio 2 dalį. 4. Taikomos galiojančios nuostatos dėl muito mokesčių, nebent būtų nurodyta kitaip. 5. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti produktai į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiami tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija. 2 straipsnis 1. Šio straipsnio 3 dalyje išvardytų bendrovių įsipareigojimai, susiję su antidempingo procedūra dėl Kinijos Liaudies Respublikos, Vengrijos, Indijos, Meksikos, Lenkijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos kilmės plieninių lynų ir kabelių, įskaitant uždaros konstrukcijos lynus, išskyrus nerūdijančio plieno lynus ir kabelius, kurių maksimalus išorinis skerspjūvis didesnis negu 3 mm, ant kurių gali būti įtaisytos pagalbinės detalės ir kurie klasifikuojami taikant KN kodus: ex 7312 10 82 (TARIC kodas 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC kodas 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARIC kodas 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARIC kodas 7312 10 88*10) ir ex 7312 10 99 (TARIC kodas 7312 10 99*10) yra priimami. 2. Jeigu remiantis įsipareigojimu, pateikiamas prašymas išleisti produktus į laisvą apyvartą, produktai atleidžiami nuo muito mokesčio su sąlyga, kad atitinkamų valstybių narių muitinių administracijoms pateikiama galiojanti sąskaita-faktūra, išduota vienos iš šio straipsnio 3 dalyje išvardytų bendrovių. Pagrindiniai sąskaitos-faktūros elementai nurodyti priede. 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 19 3. Importuoti produktai, prie kurių pridėta sąskaita-faktūra, deklaruojami pagal tokius papildomus TARIC kodus: Šalis Bendrovė TARIC papildomas kodas Vengrija Lenkija „Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt“ „Drumet SA“ „Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akcyjna“ „Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spуlka z organiczona odpowiedzialnoscia“ „Fabryka Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona odpowie- dzialnoscia“ „Gуrnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka z orga- niczona odpowiedzialnoscia“ „Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ spólka z organiczona odpowiedzialnoscia“ 3 straipsnis      8616 8617 8619 1. Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio 1 dalį ir neprieštaraujant to reglamento 20 straipsnio 2 ir 3 dalims, suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė raštu pranešti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų žodžiu per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. 2. Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį, šalys, pranešusios apie save per laiką, nustatytą pranešime apie tyrimo procedūros pradėjimą, gali pareikšti pastabas apie šio reglamento taikymą per mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos. Šis reglamentas įsigalioja pirmą jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius. 4 straipsnis Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. vasario 18 d. Komisijos vardu Leon BRITTAN Pirmininko pavaduotojas 20 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. PRIEDAS Elementai, kurie turi būti nurodyti 2 straipsnio 2 dalyje minimoje sąskaitoje faktūroje 1. Pranešimo apie produktą kodo numeris (kaip nustatyta įsipareigojimais, pasiūlytais atitinkamo gamintojo eksportuotojo), įskaitant tipą, juostų skaičių, vielų skaičių kiekvienoje juostoje ir KN kodą. 2. Tikslus prekių aprašymas, įskaitant: — bendrovės produkto kodą (BPK), — KN kodą, — papildomą TARIC kodą, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytoms prekėms gali būti atliekami muitinės formalumai prie Bendrijos sienų (kaip nurodyta reglamente), — kiekį (nurodomas kilogramais), — mažiausią taikomą kainą. 3. Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant: — kilogramo kainą, — taikomas mokėjimo sąlygas, — taikomas pristatymo sąlygas, — visas nuolaidas ir lengvatas. 4. Importuotojo, kuriam bendrovė tiesiogiai išdavė sąskaitą faktūrą, pavadinimas. 5. Bendrovės atsakingo darbuotojo, kuris išdavė sąskaitą faktūrą ir šį pasirašytą pareiškimą, pavardė: „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės parduodamos tiesioginiam eksportui į Europos bendriją įsipareigojimo, kurį pasiūlė ………. [bendrovės pavadinimas] ir priėmė Europos Komisija Reglamentu (EB) Nr. 362/1999, taikymo srities ribose ir pagal jo sąlygas. Pareiškiu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodyta informacija yra išsami ir tiksli. “


title: Kommissionens förordning (EG) nr 369/1999 av den 18 februari 1999 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2850/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

formats: pdf print

text: 19. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 45/35 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 369/1999 av den 18 februari 1999 om fastst(cid:132)llande av den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r majs inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2850/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING p(cid:134) samma niv(cid:134) som den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av import- tullar eller p(cid:134) en l(cid:132)gre niv(cid:134). med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2) s(cid:132)rskilt artikel 12. 1 i denna, och spannm(cid:134)l (1), senast Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)lsslag medf(cid:148)r att den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l har inte yttrat sig inom den tid som ordf(cid:148)randen har best(cid:132)mt. med beaktande av f(cid:148)ljande: H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. En anbudsinfordran om den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r majs till Portugal har inletts genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2850/98 (3). I enlighet med artikel 5 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95 (4), (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1963/95 (5), kan kommissionen, enligt f(cid:148)rfarandet som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, besluta att fastst(cid:132)lladen st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar. Vid fastst(cid:132)llande av denna m(cid:134)ste s(cid:132)rskild h(cid:132)nsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/ 95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 12 till och med den 18 februari 1999 inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2850/98, (cid:132)r den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r majs fast- st(cid:132)lld till 65,69 EUR per ton f(cid:148)r en maximal m(cid:132)ngd av totalt 30 000 ton. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 19 februari 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 18 februari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 358, 31. 12. 1998, s. 44. (4) EGT L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (5) EGT L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 371/1999 af 18. februar 1999 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld og af forskuddet

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

text: 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/37 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 371/1999 af 18. februar 1999 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld og af forskuddet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig stk. 3 og 10 i protokol nr. 4 om bomuld, senest ændret ved R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1553/95 (1), under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1554/95 af 29. juni 1995 om fastsættelse af almindelige regler for støtteordningen vedrørende bomuld og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2169/81 (2), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1419/98 (3), særlig artikel 3, 4 og 5, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes der en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld regelmæssigt p(cid:134) grundlag af de konstaterede verdensmar- kedspriser for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmar- kedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld; det historiske forhold blev fastlagt i artikel 1, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1201/89 af 3. maj 1989 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1664/98 (5); hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes, fastlægges prisen p(cid:134) grundlag af den sidste fastsatte frist; i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1554/95 fast- sættes verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste udbud og noteringer p(cid:134) verdensmarkedet blandt dem, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens; med henblik p(cid:134) denne fastsættelse udar- bejdes der et gennemsnit for de udbud og noteringer, der konstateres p(cid:134) en eller flere europæiske børser for et produkt leveret cif en nordeuropæisk havn fra de forskel- lige leverandørlande, der anses for at være mest repræsen- (1) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 45. (2) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 48. (3) EFT L 190 af 4. 7. 1998, s. 4. (4) EFT L 123 af 4. 5. 1989, s. 23. (5) EFT L 211 af 29. 7. 1998, s. 9. tative for den internationale handel; der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdens- markedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art; disse justeringer er fastsat i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1201/89; anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld p(cid:134) nedennævnte niveau; ifølge artikel 5, stk. 3a, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1554/95 er forskuddet p(cid:134) støtten lig med m(cid:134)lprisen nedsat med verdensmarkedsprisen samt et fradrag, der beregnes efter den formel, der anvendes ved overskridelse af den maksimale garantimængde, men p(cid:134) grundlag af et nyt overslag over produktionen af ikke-egreneret bomuld forhøjet med mindst 7,5 %; det nye overslag over produk- tionen for produktions(cid:134)ret 1998/99 og den tilsvarende procentsats for forhøjelsen er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2591/98 (6); efter denne metode fast- sættes forskuddet for hver medlemsstat til nedenst(cid:134)ende beløb — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Verdensmarkedsprisen for 1. ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes til 22,561 EUR/100 kg. Forskuddet p(cid:134) støtten som omhandlet i artikel 5, stk. 2. 3a, andet afsnit i forordning (EF) nr. 1554/95 er: — 61,629 EUR/100 kg for Spanien — 51,424 EUR/100 kg for Grækenland — 83,739 EUR/100 kg for de øvrige medlemsstater. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 19. februar 1999. (6) EFT L 324 af 2. 12. 1998, s. 25. L 45/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 361/1999 af 18. februar 1999 om salg i forbindelse med proceduren i forordning (EØF) nr. 2539/84 af oksekød, som visse interventionsorganer ligger inde med, med henblik på forsyning af De Kanariske Øer og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2509/98 og (EF) nr. 2319/98

eurovoc_concepts:
Canary Islands
beef
intervention agency
sale
supply

formats: html pdf print

text: 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 361/1999 af 18. februar 1999 om salg i forbindelse med proceduren i forordning (EØF) nr. 2539/84 af oksekød, som visse interventionsorganer ligger inde med, med henblik på forsyning af De Kanariske Øer og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2509/98 og (EF) nr. 2319/98 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) procedure i to omgange ved salg af oksekød fra interventi- onslagre; under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for oksekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1633/ 98 (2), særlig artikel 7, stk. 3, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1601/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for De Kanariske Øer (3), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2348/96 (4), særlig artikel 3, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: Visse interventionsorganer ligger inde med betydelige lagre af interventionsoksekød; en forlængelse af oplag- ringsperioden for dette oksekød bør undgås som følge af de dermed forbundne høje omkostninger; ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1319/98 (5) om forsyningsopgørelsen for De Kanariske Øer for varer hidrørende fra oksekødssektoren fastsættes mængderne i den foreløbige forsyningsopgørelse af frosset oksekød for perioden fra 1. juli 1998 til 30. juni 1999; på baggrund af det traditionelle handelsmønster vil det være hensigts- mæssigt at frigive interventionsoksekød til forsyning af De Kanariske Øer i nævnte periode; for at sikre en korrekt og ensartet licitationsprocedure bør der træffes foranstaltninger ud over dem, som er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2173/79 (8), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2417/95; efter artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2790/ 94 af 16. november 1994 om fælles gennemførelsesbe- stemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1601/92 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for De Kanariske Øer (9), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 825/98 (10), skal der anvendes støttelicenser, der udstedes af de spanske myndigheder med henblik på forsyning fra Fællesskabet; for at forbedre ovennævnte ordning bør der foretages visse fravigelser af nævnte forordning, blandt andet hvad angår ansøgning om og udstedelse af støttelicenser; dette salg bør ske efter Kommissionens forordning (EØF) (EØF) nr. 3002/92 (11), senest ændret ved nr. 2539/84, forordning (EF) nr. 770/96 (12), og (EF) nr. 2790/94, idet der fastsættes visse nødvendige undtagelser på grund af de pågældende produkters bestemmelsessted; det bør fastsættes, at der stilles en sikkerhed som garanti for, at oksekødet ankommer til det fastsatte bestemmel- sessted; forordning (EF) nr. 2509/98 (13) og (EF) nr. 2319/98 (14) bør ophæves; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Oksekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2539/84 af 5. september 1984 om særlige betingelser for visse former for salg af frosset oksekød, som interventionsorganerne ligger inde med (6), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2417/95 (7), er der fastsat mulighed for at anvende en Artikel 1 1. Der foretages salg af interventionsprodukter, der er opkøbt i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EØF) nr. 805/68, af følgende omtrentlige mængder: (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 24. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 17. (3) EFT L 173 af 27. 6. 1992, s. 13. (4) EFT L 320 af 11. 12. 1996, s. 1. (5) EFT L 183 af 26. 6. 1998, s. 22. (6) EFT L 238 af 6. 9. 1984, s. 13. (7) EFT L 248 af 14. 10. 1995, s. 39. (8) EFT L 251 af 5. 10. 1979, s. 12. (9) EFT L 296 af 17. 11. 1994, s. 23. (10) EFT L 117 af 21. 4. 1998, s. 5. (11) EFT L 301 af 17. 10. 1992, s. 17. (12) EFT L 104 af 27. 4. 1996, s. 13. (13) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 3. (14) EFT L 289 af 28. 10. 1998, s. 20. L 45/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 — 1 500 tons udbenet oksekød, som det irske interventi- onsorgan ligger inde med tura, som det sælgende interventionsorgan har udfærdiget, eller en bekræftet kopi. — 200 tons ikke-udbenet oksekød, som det spanske interventionsorgan ligger inde med 2. Kødet sælges med henblik på levering til De Kana- riske Øer i forbindelse med forordning (EF) nr. 1319/98. 3. Salget finder sted efter forordning (EØF) nr. 2539/84, (EØF) nr. 3002/92 og (EF) nr. 2790/94, jf. dog bestemmel- serne i nærværende forordning. 4. De i artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2539/84 omhandlede kvaliteter og minimumspriser er anført i bilag I. Støttelicensansøgningen skal senest indgives 14 arbejds- dage efter datoen for udfærdigelsen af salgsfakturaen. 4. Uanset artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2790/94 kan der ikke ydes støtte for kød, der sælges i forbindelse med nærværende forordning. 5. Uanset artikel 3, stk. 4, litra b), i forordning (EF) nr. 2790/94 anføres i rubrik 24 i støttelicensansøgningen og støttelicensen angivelsen »Støttelicens, der anvendes på De Kanariske Øer — uden støtte«. Interventionsorganerne skal først sælge de produkter 5. i hver produktgruppe, der har været oplagret længst. Artikel 3 Oplysninger om mængder og oplagringssteder kan indhentes på de adresser, der er anført i bilag II. 6. Der tages kun hensyn til bud, der senest er interven- tionsorganerne i hænde den 25. februar 1999, kl. 12. 00. Uanset artikel 4, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2539/84 kan tiende arbejdsdag efter den i artikel 1, stk. 6, anførte dato. købsansøgningerne indgives den fra Artikel 4 7. Uanset artikel 8, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2173/ 79 skal buddene indgives til interventionsorganet i en lukket kuvert, der er påført referencen til den pågældende forordning. Den lukkede kuvert må først åbnes af inter- ventionsorganet, når den i stk. 6 nævnte licitationsfrist er udløbet. Den i artikel 5, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2539/84 omhandlede sikkerhed fastsættes til: — 3 000 EUR/ton for udbenet oksekød — 1 400 EUR/ton for ikke-udbenet oksekød. Artikel 2 Buddet eller købsansøgningen indgives 1. en erhvervsdrivende, der er optaget i det i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2790/94 omhandlede register, eller af en erhvervsdrivende, der skriftligt er behørigt bemyndiget af førstnævnte erhvervsdrivende til at handle på dennes vegne. af De pågældende produkters levering til De Kanariske Øer senest den 30. juni 1999 er et primært krav som i artikel 20 i Kommissionens forordning omhandlet (EØF) nr. 2220/85 (1). Beviset for, at dette krav er over- holdt, skal føres over for De Kanariske Øers myndigheder senest to måneder efter afslutningen af de med den pågældende levering forbundne formaliteter. 2. Efter at interventionsorganet har modtaget et bud eller en købsansøgning, indgår det først kontrakten, når det hos et af de ansvarlige spanske organer, der er nævnt i bilag III, har konstateret, at der findes en tilsvarende, forbindelse med den foreløbige disponibel mængde i forsyningsopgørelse. 3. Det spanske organ reserverer samtidig den mængde, indtil det har der er ansøgt om, modtaget den pågældende støttelicensansøgning. Uanset artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2790/94 skal licens- ansøgningen blot være ledsaget af den originale salgsfak- for vedkommende, Artikel 5 Den i artikel 3, stk. 1, litra b), i forordning (EØF) nr. 3002/92 omhandlede udlagringsanvisning og kontrolek- semplar T5 forsynes med påskriften: Carne de intervención destinada a las islas Canarias — Sin ayuda [Reglamento (CE) no 361/1999] Interventionskød til De Kanariske Øer — uden støtte (forordning (EF) nr. 361/1999) (1) EFT L 205 af 3. 8. 1985, s. 5. 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/5 Interventionsfleisch für die Kanarischen Inseln — ohne Beihilfe (Verordnung (EG) Nr. 361/1999) Jq(cid:146)ar ap(cid:149) tgm paq(cid:146)lbasg cia tir Jamaq(cid:148)our M(cid:147)sour — wyq(cid:148)r emisw(cid:151)seir [Jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 361/1999] Intervention meat for the Canary Islands — without the payment of aid (Regulation (EC) No 361/1999) Viandes d’intervention destinées aux îles Canaries — Sans aide [règlement (CE) no 361/1999] Carni in regime d’intervento destinate alle isole Canarie — senza aiuto [regolamento (CE) n. 361/1999] Carne de intervenção destinada às ilhas Canárias — sem ajuda [Regulamento (CE) nº 361/1999] Kanariansaarille osoitettu interventioliha — ilman tukea (Asetus (EY) N:o 361/1999) Interventionskött (Förordning (EG) nr 361/1999). för Kanarieöarna — utan bidrag Forordning (EF) 2509/98 og (EF) nr. 2319/98 ophæves. Artikel 6 Artikel 7 Interventievlees voor de Canarische Eilanden — zonder steun (Verordening (EG) nr. 361/1999) Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen L 45/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLA I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — B(cid:246)LAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungefähre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantité approximative (tonnes) Quantità approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu määrä (tonneina) Ungefärlig kvantitet (ton) Precio mínimo expresado en euros por tonelada (1) Mindstepriser i EUR/ton (1) Mindestpreise, ausgedrückt in EUR/Tonne (1) Ek(cid:145)wister til(cid:146)r p(cid:150)kgsgr ejvqaf(cid:149)lemer se euq(cid:150) am(cid:145) t(cid:149)mo (1) Minimum prices expressed in EUR per tonne (1) Prix minimaux exprimés en euros par tonne (1) Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata (1) Minimumpr¶zen uitgedrukt in euro per ton (1) Preço mínimo expresso em euros por tonelada (1) Alimmat hinnat euroina tonnilta (1) Lägsta priser i euro per ton (1) a) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött IRELAND — Thick flank (INT 12) — Topside (INT 13) — Silverside (INT 14) — Rump (INT 16) — Striploin (INT 17) — Forerib (INT 19) 400 200 100 100 500 200 1 000 1 200 1 000 1 000 2 500 1 200 b) Cuartos traseros con hueso — Bagfjerdinger, ikke udbenet — Hinterviertel mit Knochen — Op(cid:148)shia t(cid:146)taqta le j(cid:149)jaka — Bone-in hindquarters — Quartiers arrière avec os — Quarti posteriori non disossati — Achtervoeten met been — Quartos traseiros com osso — Luullinen takaneljännes — Bakkvartsparter med ben ESPAÑA — Cuartos traseros 200 750 (1) Estos precios se entienden peso neto de acuerdo con las disposiciones del apartado 1 del artículo 17 del Reglamento (CEE) no 2173/79. (1) Disse priser gælder netto i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 17, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2173/79. (1) Diese Preise gelten netto gemäß den Vorschriften von Artikel 17 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79. (1) Oi til(cid:146)r aut(cid:146)r evaql(cid:149)fomtai ep(cid:148) tou jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour s(cid:151)lvyma le tir diat(cid:145)neir tou (cid:145)qhqou 17 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2173/79. (1) These prices shall apply to net weight in accordance with the provisions of Article 17(1) of Regulation (EEC) No 2173/79. (1) Ces prix s’entendent poids net conformément aux dispositions de l’article 17, paragraphe 1, du règlement (CEE) no 2173/79. (1) Il prezzo si intende peso netto in conformità del disposto dell’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2173/79. (1) Deze pr¶zen gelden netto, overeenkomstig de bepalingen van artikel 17, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 2173/79. (1) Estes preços aplicam-se a peso líquido, conforme o disposto no nº 1 do artigo 17º do Regulamento (CEE) nº 2173/79. (1) Asetuksen (ETY) N:o 2173/79 17 artiklan 1 kohdan mukaiset nettopainohinnat. (1) Dessa priser gäller nettovikt enligt bestämmelser i artikel 17. 1 i förordning (EEG) nr 2173/79. 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/7 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAPAPTHMA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervención — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endereços dos organismos de intervenção — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser ESPAÑA: FEGA (Fondo Español de Garantía Agraria) Beneficencia, 8 E-28005 Madrid Tel. : fax: (34) 913 47 65 00/913 47 63 10; télex: FEGA 23427 E/FEGA 41818 E; (34) 915 21 98 32/915 22 43 87 IRELAND: Department of Agriculture, Food and Forestry Agriculture House Kildare Street IRL-Dublin 2 Tel. Telex 93292 and 93607, telefax (01) 661 62 63, (01) 678 90 11, ext. 2278 and 3806 (01) 678 52 14 and (01) 662 01 98 ANEXO III — BILAG III — ANHANG III — PAQAQTGLA III — ANNEX III — ANNEXE III — ALLEGATO III — BIJLAGE III — ANEXO III — LIITE III — BILAGA III Organismos españoles a que se refiere el apartado 2 del artículo 2 — De i artikel 2, stk. 2, omhandlede spanske organer — Die in Artikel 2 Absatz 2 genannten spanischen Stellen — Oi ispamijo(cid:148) oqcamislo(cid:148) pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 2 — The Spanish agencies referred to in Article 2(2) — Les organismes espagnols visés à l’article 2, paragraphe 2 — Organismi spagnoli di cui all’articolo 2, paragrafo 2 — In artikel 2, lid 2, bedoelde Spaanse instanties — Organismos espanhóis referidos no nº 2 do artigo 2º — 2 artiklan 2 kohdan tarkoittama espanjalainen toimielin — De i artikel 2. 2 avsedda spanska organen — Dirección Territorial de Comercio en Las Palmas José Frachy Roca, 5 E-35007 Las Palmas de Gran Canaria Tel. : (34) 928 26 14 11/928 26 21 36; fax: (34) 928 27 89 75 — Dirección Territorial de Comercio en Santa Cruz de Tenerife Pilar, 1 E-38002 Santa Cruz de Tenerife Tel. : (34) 922 24 14 80/922 24 13 79; fax: (34) 922 24 42 61/922 24 68 36


title: Direttiva 1999/8/CE della Commissione del 18 febbraio 1999 che modifica la direttiva 66/402/CEE del Consiglio relativa alla commercializzazione delle sementi di cereali

eurovoc_concepts: cereals marketing seed

text: L 50/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 26. 2. 1999 DIRETTIVA 1999/8/CE DELLA COMMISSIONE del 18 febbraio 1999 che modifica la direttiva 66/402/CEE del Consiglio relativa alla commercializza- zione delle sementi di cereali LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la direttiva 66/402/CEE del Consiglio, del 14 giugno 1966, relativa alla commercializzazione delle sementi di cereali (1), modificata da ultimo dalla direttiva 98/ 96/CE (2), in particolare l’articolo 21 bis, considerando che per le sementi di triticale destinate alla commercializzazione sul loro territorio, gli Stati membri possono ridurre all’80 % la facolt(cid:133) germinativa minima prescritta nell’allegato II; considerando che tale possibilit(cid:133) non sar(cid:133) pi(cid:151) autorizzata febbraio 2000 conformemente alla a decorrere dal 1o suddetta direttiva; considerando che, in base alle conoscenze scientifiche e tecniche, sembra difficile produrre in certe regioni della Comunit(cid:133) sementi di triticale con una facolt(cid:133) germinativa uguale a quella prescritta nell’allegato II; considerando che, in funzione dell’evoluzione delle cono- scenze scientifiche e tecniche, (cid:138) opportuno ridurre la facolt(cid:133) germinativa minima di sementi pure all’80 %; considerando che le misure previste dalla presente diret- tiva sono conformi al parere del comitato permanente per le sementi ed i materiali di moltiplicazione agricoli, orti- coli e forestali, Articolo 1 La sezione 2 A dell’allegato II della direttiva 66/402/CEE (cid:138) modificata come segue: Per quanto concerne il triticose- cale, nella colonna 2 «85» (cid:138) sostituito da «80». Articolo 2 1. Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legislative, regolamentari e amministrative necessarie per conformarsi alla presente direttiva entro il 1o febbraio 2000. Essi ne informano immediatamente la Commis- sione. Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate di un siffatto riferimento all’atto della pubblicazione ufficiale. Le modalit(cid:133) del riferimento sono decise dagli Stati membri. 2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione il testo delle principali disposizioni del diritto interno da essi adottate nel settore disciplinato dalla presente diret- tiva. Articolo 3 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. Fatto a Bruxelles, il 18 febbraio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU 125 dell’11. 7. 1966, pag. 2039/66. (2) GU L 25 dell’1. 2. 1999, pag. 27


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 369/1999 af 18. februar 1999 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2850/98 omhandlede licitation

text: 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/35 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 369/1999 af 18. februar 1999 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2850/98 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 12, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over maksimumsnedsættelsen af import- tolden for majs til Portugal blev (cid:134)bnet ved Kommissio- nens forordning (EF) nr. 2850/98 (3); i overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 (4), ændret ved forordning (EF) nr. 1963/95 (5), kan Kommissionen efter fremgangs- m(cid:134)den i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 vedtage at fastsætte en maksimumsnedsættelse af importtolden; ved fastsættelse af denne skal der bl. a. tages hensyn til kriterierne i artikel 6 og 7 i forordning (EF) nr. 1839/95; tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumsnedsættelse af import- tolden; anvendelse af ovennævnte kriterier p(cid:134) den nuværende markedssituation for den p(cid:134)gældende kornart medfører, at en maksimumsnedsættelse af importtolden fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb; Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 12. indtil den 18. februar 1999 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2850/98 omhandlede licitation, fastsættes maksimums- nedsættelsen af importtolden for majs til 65,69 EUR/ton for en maksimumstotalmængde p(cid:134) 30 000 tons. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 19. februar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 358 af 31. 12. 1998, s. 44. (4) EFT L 177 af 28. 7. 1995, s. 4. (5) EFT L 189 af 10. 8. 1995, s. 22