title: Förslag till rådets beslut om gemenskapens inställning inom associeringsrådet beträffande Republiken Sloveniens associering till gemenskapsprogrammen inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) och till programmen för forskning och utbildning (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
accession to the European Union
associated country
research policy

text: C 75/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 1999 99/0046(CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT av den. om gemenskapens inom associeringsrådet beträffande Republiken Sloveniens associering till gemenskapsprogrammen inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998—2002) och till programmen för forskning och utbildning (1998—2002) inställning (1999/C 75/07) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, särskilt artikel 130m jämförd med artikel 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 101 andra stycket i detta, Europaparlamentet och Europeiska unionens råd antog genom beslut nr. /. /EG ett ramprogram för Europe- iska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration 1998–2000) (1), nedan kallat femte ramprogrammet. Europeiska unionens råd antog genom beslut nr. /. /Euratom ett ramprogram för Europeiska atomenergi- gemenskapens verksamhet inom forsknings- och utbild- ningsområdet (1998–2002) (2), nedan kallat femte Eurat- omramprogrammet. med beaktande av kommissionens förslag, HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och av följande skäl: Europaavtalet om upprättlande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Slovenien, å andra sidan, trädde i kraft den. Den hållning som gemenskapen skall företräda inom associeringsrådet som inrättats genom Europaavtalet mel- lan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Slovenien, å andra sidan, rörande Republiken Sloveniens deltagande i femte ram- programmet och i femte Euratomramprogrammet är den som återges i bifogade utkast till associeringsrådets beslut. Enligt artikel 106 och bilaga XI i Europaavtalet får Republiken Slovenien delta i gemenskapens ramprogram, delprogram, projekt eller annan verksamhet, i synnerhet inom områdena forskning och teknisk utveckling, och villkoren för Republiken Sloveniens deltagande i de verk- samheter som beskrivs i artikel 106 skall bestämmas av associeringsrådet. Utfärdat i. På rådets vägnar. Ordförande (1) EGT L. (2) EGT L. 18. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/69 Utkast till BESLUT nr. /. FATTAT AV ASSOCIERINGSRÅDET mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Slovenien, å andra sidan av den. om antagande av villkoren för Sloveniens deltagande i gemenskapsprogrammen inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998—2002) och i programmen för forskning och utbildning (1998—2002) ASSOCIERINGSRÅDET HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemen- skaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Slovenien, å andra sidan (1), och av följande skäl: Enligt artikel 106 och bilaga XI i Europaavtalet får Slovenien delta i gemenskapens rampro- gram, delprogram, projekt eller annan gemenskapsverksamhet, i synnerhet inom områdena forskning och teknisk utveckling. Vid sitt möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 föreslog rådet att vissa gemenskaps- program (t. ex. på forskningsområdet) skulle öppnas för kandidatländerna som en metod för att de skulle lära känna unionens politik och arbetsmetoder, och där varje kandidatland förväntas bidra med en stegvis ökande del av finansieringen (om det är nödvändigt kan man delfinansiera kandidatländernas nationella bidrag med medel från Phare-programmet). I ovannämnda förslag betonas också att kandidatländerna skall delta, dels som observatörer och dels i de frågor som berör dem, i de kommitte´er som bistår kommissionen vid genomförandet av de program som kandidatländerna medfinansierar. Europaparlamentet och Europeiska unionens råd antog genom beslut nr. /. /EG ett ramprogram för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveck- ling och demonstration (1998—2002), nedan kallat femte ramprogrammet. Europeiska unionens råd antog genom beslut nr. /. /Euratom ett ramprogram för Euro- forsknings- och utbildningsområdet peiska atomenergigemenskapens verksamhet (1998—2002), nedan kallat femte Euratomramprogrammet. inom I enlighet med artikel 106 i Europaavtalet skall Sloveniens villkor för deltagande i de verksamheter som beskrivs i bilaga XI bestämmas av associeringsrådet. (1) EGT L. , 1994, s. C 75/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 1999 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Slovenien få delta i delprogrammen till Europeiska gemenskapens femte ramprogram inom områdena forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998—2002), nedan kallat femte ramprogrammet, och i delprogrammen till Europeiska atomenergigemenskapens femte rampro- gram för verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998—2002), nedan kallat femte Euratomramprogrammet, i enlighet med villkoren i bilagorna I, II och III som skall utgöra en integrerad del av detta beslut. Detta beslut skall gälla under femte ramprogrammets och femte Euratomramprogrammets löptid. Artikel 2 Detta beslut träder i kraft den första dagen i månaden efter det att det har fattats. Artikel 3 Utfärdat i. På associeringsrådets vägnar. Ordförande 18. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/71 BILAGA I VILLKOR FÖR SLOVENIENS DELTAGANDE I DELPROGRAMMEN TILL FEMTE RAMPROGRAMMET OCH FEMTE EURATOMRAMPROGRAMMET 1. Forskningsenheter etablerade i Slovenien får delta i femte ramprogrammets och femte Euratomrampro- grammets samtliga delprogram. Forskare och forskningsenheter från Slovenien får delta i Gemensamma forskningscentrets verksamhet. Med ”forskningsenheter” avses i det här beslutet bland annat följande: universitet, forskningsorganisa- tioner, industriföretag, vilket även omfattar små och medelstora företag, samt enskilda personer. 2. Samarbetet får bedrivas på följande sätt: — Deltagande av forskningsenheter etablerade i Slovenien vid genomförandet av alla delprogram som antagits under femte ramprogrammet i enlighet med de bestämmelser och villkor som anges i ”reglerna för medverkan av företag, forskningscentra och universitet och för spridning av forskningsresultat vad gäller genomförandet av Europeiska gemenskapens femte ramprogram”. — Deltagande av forskningsenheter etablerade i Slovenien vid genomförandet av alla delprogram som antagits under femte Euratomramprogrammet i enlighet med de bestämmelser och villkor som anges i ”reglerna för medverkan av företag, forskningscentra och universitet och för genomförande av Europeiska atomenergigemenskapens femte ramprogram”. — Finansiella bidrag från Slovenien till budgetarna för de program som har antagits i syfte att genomföra femte ramprogrammet och femte Euratomramprogrammet som skall fastställas på grundval av förhållandet mellan BNP i Slovenien och summan av BNP i Europeiska unionens medlemsstater och BNP i Slovenien. 3. Forskningsenheter som är etablerade i Slovenien och som deltar i gemenskapens forskningsprogram skall ha samma rättigheter och skyldigheter som enheterna som är etablerade i gemenskapen vad gäller äganderätt, utnyttjande samt spridning av information och immateriell äganderätt som härrör från detta deltagande, om inte annat följer av bilaga II. 4. Den relevanta underkommitte´ som inrättats av associeringsrådet i enlighet med Europaavtalet skall övervaka och utvärdera genomförandet av detta beslut. 5. Sloveniens finansiella bidrag till följd av deltagandet i genomförandet av delprogrammen skall fastställas i proportion till och utöver det belopp som varje år i Europeiska unionens allmänna budget står till förfogande för åtagandebemyndiganden i syfte att uppfylla kommissionens finansiella skyldig- heter som härrör från den typ av arbete som är nödvändig för att genomföra och förvalta dessa program. — Den proportionalitetsfaktor som bestämmer Sloveniens bidrag skall erhållas genom fastställande av förhållandet mellan Sloveniens bruttonationalprodukt, till marknadspriser, och summan av Euro- peiska unionens medlemsstaters bruttonationalprodukt, till marknadspriser, tillsammans med Slove- niens bruttonationalprodukt. Förhållandet skall beräknas på basis av de senaste statistiska uppgifter från Eurostat för det aktuella året som fanns tillgängliga vid tidpunkten för publicerandet av det preliminära utkastet till Europeiska unionens budget. — För att underlätta deltagandet i delprogrammen, skall Sloveniens bidrag beräknas enligt följande: År 1 i femte ramprogrammet: bidrag enligt proportionalitetsfaktorn som fastställts i enlighet med ovanstående streckstats, multiplicerad med 0,4 C 75/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 1999 År 2 i femte ramprogrammet: År 3 i femte ramprogrammet: bidrag enligt proportionalitetsfaktorn som fastställts i enlighet med ovanstående strecksats, multiplicerad med 0,6 bidrag enligt proportionalitetsfaktorn som fastställts i enlighet med ovanstående strecksats, multiplicerad med 0,8 År 4 i femte ramprogrammet: bidrag enligt proportionalitetsfaktorn som fastställts i enlighet med ovanstående strecksats. — Villkoren för finansiella bidrag från gemenskapen finns i bilaga. till Europaparlamentets och rådets beslut. /. /EG och i bilaga III till rådets beslut. /. /Euratom. — Reglerna för Sloveniens finansiella bidrag anges i bilaga III. 6. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 skall de forskningsenheter som är etablerade i Slovenien och som medverkar i femte ramprogrammet och i femte Euratomramprogrammet ha samma kontraktsenliga rättigheter och skyldigheter som de enheter som är etablerade i gemenskapen, med beaktande av gemenskapens och Sloveniens ömsesidiga intressen. För slovenska forskningsenheter skall de bestämmelser och villkor som gäller för avgivande och utvärdering av förslag och för beviljande och slutande av kontrakt enligt gemenskapsprogram vara desamma som de som gäller för de kontrakt som ingås enligt samma gemenskapsprogram med forskningsenheter i gemenskapen, med beaktande av gemenskapens och Sloveniens ömsesidiga intres- sen. Vid urvalet av utvärderare och experter inom gemenskapens FoTUD-program och som medlemmar i de rådgivande grupperna och andra rådgivande organ som skall bistå kommissionen vid genomförandet av femte ramprogrammet och femte Euratomramprogrammet skall tjeckiska experter beaktas på samma grundval som gemenskapens experter. En forskningsenhet från Slovenien får fungera som samordnare för ett projekt på samma villkor och enligt samma bestämmelser som gäller forskningsenheter som är etablerade i gemenskapen. I enlighet med gemenskapens budgetförordningar skall avtal som ingåtts med eller av slovenska forskningsenheter innehålla föreskrifter om att kontroller och revisioner skall genomföras av eller under ledning av kommissionen eller revisionsrätten. Finansiella revisioner får genomföras för att kontrollera dessa enheters inkomster och utgifter i samband med kontraktsenliga åtaganden gentemot gemenskapen. För att gynna samarbete och ömsesidiga intressen skall relevanta myndigheter i Slovenien på lämpligt sätt tillhandahålla den hjälp som är nödvändig för, eller som kan underlätta, utförandet av sådana kontroller och revisioner. 7. Gemenskapen och Slovenien kommer att anstränga sig, i enlighet med sina regler och förordningar, för att underlätta den fria rörligheten hos och stationeringen av forskare som deltar i Slovenien och i gemenskapen, i de verksamheter som omfattas av detta beslut och att underlätta gränsöverskridande transporter av varor som skall användas i dessa verksamheter. Verksamhet inom detta beslut skall undantas från Sloveniens indirekta skatter, tullar, förbud och restriktioner i fråga om import och export av varor och tjänster som skall användas inom sådan verksamhet. 8. Representanter från Slovenien kommer, när det gäller de frågor som rör dem, att delta som observatörer i femte ramprogrammets programkommitte´er och i den rådgivande kommitte´n till femte Euratomramprogrammet. Dessa kommitte´er skall sammanträda utan att representanter från Slovenien deltar vid omröstningar. Slovenien kommer att informeras. Denna medverkan skall utformas på samma sätt som för medlemsstaternas deltagare, vilket även omfattar regler för mottagande av information och handlingar. 9. Gemenskapen och Slovenien får när som helst avsluta den verksamhet som pågår i enlighet med det här beslutet med tolv månaders uppsägningstid. Uppsägningen skall ske skriftligen. De projekt och aktiviteter som pågår vid tidpunkten för uppsägningen skall fortsätta tills de är avslutade i enlighet med villkoren i detta beslut. 18. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/73 Om gemenskapen skulle bestämma att ändra ett eller flera av sina program, kan den verksamhet som bedrivs enligt detta beslut sägas upp efter gemensam överenskommelse mellan parterna. Slovenien skall meddelas om det exakta innehållet i de ändrade programmen inom en vecka efter det att de antagits av gemenskapen. Parterna skall inom en månad efter antagandet av gemenskapens beslut underrätta varandra om de har för avsikt att säga upp samarbetet. När gemenskapen antar ett nytt flerårigt ramprogram för forskning och utveckling och/eller för forskning och utbildning, kan associeringsrådet besluta om villkoren för Sloveniens deltagande. C 75/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 1999 BILAGA II PRINCIPER OM FÖRDELNING AV IMMATERIELL ÄGANDERÄTT Den immateriella äganderätt som skapas eller tillhandahålls under beslutet skall fördelas enligt bestämmel- serna i denna bilaga. I. Omfattning Denna bilaga omfattar gemensam forskning som bedrivs under detta beslut (nedan kallad gemensam forskning), om inte annat uttryckligen överenskommits mellan gemenskapen och Slovenien (nedan kallade parterna). II. Äganderätt, fördelning och utövande av rättigheter 1. 2. I detta beslut har immateriella tillgångar den betydelse som ges i artikel 2 i konventionen om upprättande av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten, utfärdad i Stockholm den 14 juli 1967. I denna bilaga behandlas fördelningen av rättigheter, intressen och royalty mellan parterna och deras deltagare. Vardera parten och dess deltagare skall sörja för att den andra parten och dess deltagare kan erhålla rättigheter avseende immateriella tillgångar som fördelas enligt denna bilaga. Denna bilaga ändrar eller förhindrar inte på något annat sätt fördelningen av rättigheter, intressen och royalty mellan en part och dess medborgare eller deltagare, som skall bestämmas av den partens lagar och praxis. 3. Följande principer skall gälla, vilket skall framgå av avtalen: a) Effektivt skydd av immateriella tillgångar. Parterna skall försäkra sig om att de och/eller deras deltagare underrättar varandra inom en rimlig tidsperiod om skapande av varje form av immate- riella tillgångar inom ramen för detta beslut, liksom om arrangemang för genomförande, och de skall i god tid ansöka om skydd för sådana immateriella tillgångar. b) När parternas och deras deltagares rättigheter och intressen bestäms, skall hänsyn tas till bidragen från parterna eller deras deltagare. c) Effektivt resultatutnyttjande. d) Icke-diskriminerande behandling av deltagare från den andra parten i jämförelse med den behandling som de egna deltagarna får. e) Skydd av affärshemligheter. 4. Deltagarna skall upprätta en gemensam plan för teknikutnyttjande med avseende på äganderätt och användning, vilket även omfattar offentliggörande av information, samt immateriella tillgångar som skall skapas inom ramen för den gemensamma forskningen. I tillägget till denna bilaga finns en översiktsplan för hur en gemensam plan för teknikutnyttjande kan se ut. Planen för teknikutnyttjande skall godkännas av den finansierande partens behöriga finansinrättning eller finansavdelning före tecknandet av det konkreta avtal om forsknings- och utvecklingssamarbete som planen berör. Planen skall utvecklas med beaktande av målen för den gemensamma forskningen, parternas eller deras deltagares relativa finansiella, eller andra, bidrag, fördelarna och nackdelarna förknippade med licensgivning efter område eller användningsområde, krav i tillämpliga lagar, t. ex. parternas lagar som styr immateriell äganderätt samt andra faktorer som deltagarna anser relevanta. När det gäller immateriell äganderätt skall de rättigheter och skyldigheter som rör den forskning som härrör från gästforskare i förekommande fall också behandlas i planen för teknikutnyttjande. 5. Information eller immateriella tillgångar som skapats genom den gemensamma forskningen och som inte omfattas av planen för teknikutnyttjande skall fördelas, efter godkännande av parterna, i enlighet med principerna i planen för teknikutnyttjande. I händelse av tvist skall all sådan information eller 18. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/75 sådana immateriella tillgångar ägas gemensamt av de deltagare som varit inblandade i den gemen- samma forskning som givit upphov till informationen eller de immateriella tillgångarna. Varje deltagare för vilken denna bestämmelse gäller har rätt att använda denna information och dessa immateriella tillgångar för eget kommersiellt utnyttjande utan några geografiska begränsningar. 6. Varje part skall se till att den andra parten och dess deltagare får den immateriella äganderätt som parten tilldelats i enlighet med dessa principer. 7. Under upprätthållande av konkurrensförhållanden inom de områden som berörs av detta beslut, skall vardera parten sträva efter att se till att rättigheter som förvärvats enligt detta beslut, och arrangemang som träffats i enlighet med det, utnyttjas på ett sådant sätt att det särskilt uppmuntrar i) spridning och utnyttjande av information som skapats, offentliggjorts eller på annat sätt gjorts tillgänglig i enlighet med beslutet, och ii) antagande och tillämpning av internationella standarder. 8. Att samarbetet avbryts skall inte påverka rättigheter eller skyldigheter i denna bilaga. III. Upphovsrätt Upphovsrätt som tillhör parterna eller deras deltagare skall behandlas i enlighet med TRIPS-avtalet (Agreement on Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights som sköts av Världshandelsorganisa- tionen) och i enlighet med Bern-konventionen (Parisakten från 1971). IV. Vetenskapliga publikationer Utan att det påverkar avsnitt V, och om inte annat överenskommits i planen för teknikutnyttjande, skall publicering av forskningsresultat göras gemensamt av parterna eller deltagarna i den gemensamma forskningen. Mot bakgrund av denna allmänna regel skall följande gälla: 1. Om en part, eller dess offentliga organ, publicerar vetenskapliga eller tekniska tidskrifter, artiklar, rapporter, böcker, videofilmer eller programvaror som härrör från den gemensamma forskningen under detta beslut, skall den andra parten ha rätt till en världsomspännande, icke-exklusiv, oåterkallelig, royaltyfri licens som ger rätt att översätta, reproducera, anpassa, överföra och offentligt distribuera sådana arbeten. 2. Parterna skall säkerställa att publikationer av vetenskaplig karaktär som härrör från den gemensamma forskningen under detta beslut och som publiceras av oberoende utgivare skall spridas i största möjliga mån. 3. I alla exemplar av ett arbete som är upphovsrättsskyddat, som är avsett för allmän spridning och som skapats i enlighet med denna bestämmelse, skall namnen på författaren/författarna till arbetet anges förutom om en författare uttryckligen avböjer att namnges. Arbetena skall även vara försedda med en tydlig anmärkning om stödet från parterna. V. Hemlig information A. Hemlig dokumentinformation 1. Varje part eller dess organ eller deltagare, beroende på vilket som är lämpligt, skall så tidigt som möjligt, och helst i planen för teknikutnyttjande, ange vilken information som skall förbli hemlig, med beaktande av bland annat följande kriterier: a) Information som är hemlig i den meningen att den inte, som helhet eller med avseende på den exakta sammansättningen eller sammanställningen av dess beståndsdelar, är allmänt känd bland eller allmänt tillgänglig med lagliga medel för experter inom området. b) Det faktiska eller potentiella kommersiella värdet hos informationen beroende på att den är konfidentiell. c) Tidigare skyddsåtgärder för att skydda informationens konfidentialitet i den meningen att rimliga åtgärder vidtagits av den person som var juridiskt ansvarig. C 75/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 1999 Varje part eller dess organ eller deltagare, beroende på vilket som är lämpligt, får i vissa fall överenskomma om att, om inte annat angivits, delar av eller all information som ställts till förfogande, utbytts eller skapats under den gemensamma forskningen skall vara hemlig. 2. Vardera parten skall se till att den och dess deltagare klart anger vilken information som är hemlig, t. ex. genom lämplig markering eller text som anger begränsningen. Detta gäller även för helt eller delvis återgivande av denna information. En part och en deltagare som mottar hemlig information skall respektera informationens hemliga art. Dessa begränsningar skall automatiskt upphöra att gälla när informationen offentliggörs av ägaren. 3. Hemlig information som meddelas i enlighet med detta beslut får spridas av den mottagande parten eller dess organisation till personer anställda av den mottagande parten eller den organisation som godkänts för de särskilda syftena med den pågående gemensamma forskningen, under förutsättning att den hemliga information som sprids på det viset skall vara föremål för avtal om konfidentialitet och lätt skall kunna identifieras som sådan i enlighet med avsnittet om märkning ovan. 4. Med skriftligt förhandsgodkännande från den part som förmedlar den hemliga informationen får den mottagande parten sprida sådan information inom större kretsar än vad som är tillåtet i punkt 3 ovan. Parterna skall samarbeta för att utarbeta system för att begära och erhålla skriftligt förhandsgodkän- nande för att sprida information inom större kretsar, och varje part kommer att bevilja sådant godkännande i den utsträckning det är tillåtet enligt det egna landets politik, lagar och förordningar. B. Hemlig information som inte är skriftlig Hemlig information som inte är skriftlig eller annan konfidentiell information som presenteras vid seminarier eller andra möten som arrangeras under detta beslut, eller information som kommer från anlitad personal, användning av anläggningar eller gemensamma projekt, skall behandlas av parterna eller deras deltagare i enlighet med principerna om dokumentinformation i beslutet. Detta gäller dock under förutsättning att mottagaren av sådan hemlig eller annan konfidentiell eller hemlig information har informerats om den konfidentiella naturen vid den tidpunkt då informationen lämnades. C. Kontroll Varje part skall sträva efter att säkerställa att den hemliga information som parten mottager under detta beslut skall kontrolleras enligt bestämmelserna i beslutet. Om en av parterna upptäcker att man inte kommer, eller kan förmoda att man inte kan komma, att uppfylla kraven om icke-spridning i avsnitt A och B ovan, skall den parten omedelbart informera den andra parten. Parterna skall därefter sammanträffa för att komma överens om lämpliga åtgärder. Tillägg till bilaga II Innehållet i planen för teknikutnyttjande Planen för teknikutnyttjande är ett specialavtal som skall slutas mellan deltagarna i fråga om genomförandet av den gemensamma forskningen och om deltagarnas rättigheter och skyldigheter. När det gäller immateriella tillgångar, skall planen för teknikutnyttjande normalt sett bland annat omfatta ägande, skydd, användarrättigheter för forskning och utveckling, utnyttjande och spridning, vilket även omfattar arrangemang för gemensam publicering, gästforskares rättigheter och skyldigheter samt förfarande vid tvister. I planen för teknikutnyttjande kan även förgrunds- och bakgrundsinformation, licensfrågor samt resultat behandlas. 18. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/77 BILAGA III REGLER FÖR SLOVENIENS FINANSIELLA BIDRAG SOM AVSES I BILAGA I PUNKT 5 TILL DETTA BESLUT 1. Europeiska gemenskapernas kommission skall så snart som möjligt och senast den 1 september varje budgetår till Slovenien överlämna följande, tillsammans med relevant bakgrundsmaterial, samt infor- mera den underkommitte´ som det hänvisas till i bilaga I punkt 4 till detta beslut: — Beloppen för åtagandebemyndiganden enligt utgiftsredogörelsen i det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget avseende femte ramprogrammet och femte Euratomramprogrammet. — Uppskattad storlek på de bidrag som härrör från det preliminära budgetförslaget och som motsvarar Sloveniens medverkan i femte ramprogrammet och i femte Euratomramprogrammet. För att underlätta interna budgetförfaranden skall kommissionen tillhandahålla vägledande siffror senast den 30 maj varje år. Så snart den allmänna budgeten slutgiltigt antagits, skall kommissionen meddela Slovenien de belopp i utgiftsredogörelsen som motsvarar Sloveniens deltagande. 2. Kommissionen skall senast den 1 januari och den 15 juni varje budgetår till Slovenien utfärda en uppmaning att betala ett belopp som motsvarar Sloveniens bidrag enligt detta beslut. Denna uppmaning att betala skall i respektive fall gälla betalning av — sex tolftedelar av Sloveniens bidrag senast den 20 februari, och — sex tolftedelar av Sloveniens bidrag senast den 15 juli. De sex tolftedelar som skall betalas senast den 20 februari beräknas på basis av inkomstredogörelsen i det preliminära budgetförslaget. Justeringen av beloppet som betalas enligt ovanstående skall ske med betalningen av de sex tolftedelarna senast den 15 juli. För det första årets genomförande av detta beslut skall kommissionen utfärda en första uppmaning om betalning inom 30 dagar efter det att beslutet trätt i kraft. Om denna uppmaning utfärdas efter den 15 juni skall den innehålla föreskrifter för betalning av tolv tolftedelar av Sloveniens bidrag inom 30 dagar, på grundval av det belopp som anges i inkomstredogörelsen i budgeten. Sloveniens bidrag skall anges och betalas i euro. Slovenien skall betala sitt bidrag i enlighet med detta beslut i överensstämmelse med de frister som anges i detta stycke. Varje betalningsdröjsmål skall innebära betalning av en ränta motsvarande den enmånads interbankränta vid försäljning (IBOR) i euro som anges på Reuters ISDA-sida av Internatio- nal Swap Dealer’s Association. Denna ränta skall höjas med 1,5 % för varje dröjsmålsmånad. Den höjda räntan skall gälla för hela dröjsmålsperioden. Räntan skall dock förfalla till betalning endast om bidraget betalas mer än 30 dagar efter de betalningstillfällen som anges i detta stycke. De resekostnader som Sloveniens företrädare och experter ådrar sig i samband med sin medverkan i kommitte´arbetet som avses i bilaga I punkterna 6 och 8 och de resekostnader som uppstår för dem som medverkar vid genomförandet av femte ramprogrammet och femte Euratomramprogrammet skall ersättas av kommissionen på samma grundval och enligt de förfaranden som för närvarande gäller för företrädare och experter från Europeiska gemenskapens medlemsstater. 3. Det finansiella bidraget från Slovenien till femte ramprogrammet och femte Euratomramprogrammet i enlighet med bilaga I punkt 5 skall normalt sett vara oförändrat för det aktuella budgetåret. C 75/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 1999 När räkenskaperna för ett budgetår (n) avslutas skall kommissionen, inom ramen för upprättandet av en inkomst- och utgiftsredovisning, justera kontona med avseende på Sloveniens medverkan och med hänsyn till de ändringar som har förekommit antingen genom överföring, annulleringar, övergångser- sättningar, åtaganden som dragits tillbaka eller genom tilläggs- och ändringsbudgetar under budgetåret. Denna justering skall ske vid tidpunkten för den andra betalningen för år (n + 1). Ytterligare justeringar skall ske varje år fram till juli 2006. Betalningar från Slovenien skall krediteras gemenskapsprogrammen som inkomster i budgeten under lämplig budgetrubrik i inkomstredogörelsen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Budgetförordningen som är tillämplig på Europeiska gemenskapernas allmänna budget skall tillämpas på förvaltningen av anslagen. 4. Senast den 31 maj varje budgetår (n + 1) skall den anslagsredovisning för femte ramprogrammet och femte Euratomramprogrammet som avser det föregående budgetåret (n) utarbetas och skickas till Slovenien för kännedom. Anslagsredovisningen skall vara uppställd på samma sätt som kommissionens inkomst- och utgiftsredovisning


title: Decyzja Komisji z dnia 8 lutego 1999 r. ustanawiająca warunki odstępstwa dla skrzyń i palet z tworzyw w odniesieniu do poziomów stężenia metali ciężkich ustanowionych w dyrektywie 94/62/WE w sprawie opakowań i odpadów opakowaniowych (notyfikowana jako dokument nr C(1999) 246)Tekst mający znaczenie dla EOG.

eurovoc_concepts:
derogation from EU law
heavy metal
packaging
plastics
waste management
waste recycling

formats: html pdf print

text: 234 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 13/t. 23 31999D0177 4. 3. 1999 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 56/47 DECYZJA KOMISJI z dnia 8 lutego 1999 r. ustanawiająca warunki odstępstwa dla skrzyń i palet z tworzyw w odniesieniu do poziomów stężenia metali ciężkich ustanowionych w dyrektywie 94/62/WE w sprawie opakowań i odpadów opakowaniowych (notyfikowana jako dokument nr C(1999) 246) (Tekst mający znaczenie dla EOG) (1999/177/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, Artykuł 1 uwzględniając dyrektywę 94/62/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 20 grudnia 1994 r. w sprawie opakowań i odpa- dów opakowaniowych (1), w szczególności jej art. 11 ust. 3, a także mając na uwadze, co następuje: skrzynie i palety z tworzyw są opakowaniami, dla których wypeł- nienie warunków dyrektywy jest możliwe do wyegzekwowania; Niniejsza decyzja ma zastosowanie w odniesieniu do wszystkich opakowań, o których mowa w dyrektywie 94/62/WE i ma na celu ustalenie warunków, zgodnie z którymi poziomy stężeń przewidziane w art. 11 dyrektywy 94/62/WE mogą nie mieć zastosowania w przypadku skrzyń i palet tworzyw wykorzystywanych w zamkniętym i kontrolowanym obiegu, bez uszczerbku dla odstępstwa w art. 22 dyrektywy 94/62/WE. z wielokrotne używanie opakowań oraz powtórne przetwarzanie surowców z opakowań stanowi zasadniczy cel dyrektywy; Do celów niniejszej decyzji: Artykuł 2 warunki odstępstwa dla nowych opakowań powinny z reguły mieć również zastosowanie do wszystkich opakowań w łańcu- chu, do którego wprowadzane jest nowe opakowanie; odstępstwo przestanie obowiązywać po 10 latach od wejścia w życie, chyba że zostanie podjęta decyzja o jego przedłużeniu zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 21 dyrektywy 94/62/WE; środki przewidziane w niniejszej decyzji są zgodne z opinią Komi- tetu ustanowionego zgodnie z art. 21 dyrektywy 94/62/WE, (1) Dz. U. L 365 z 31. 12. 1994, str. 10. — mają zastosowanie definicje zawarte w art. 3 dyrektywy 94/62/WE, — „wprowadzenie celowe” oznacza działanie polegające na umyślnym użyciu w składzie chemicznym opakowania lub składnika opakowania substancji, której trwałe występowanie w opakowaniu końcowym lub składniku opakowania jest pożądane dla zapewnienia mu określonej cechy, wyglądu lub jakości. Stosowanie materiałów pochodzących z odzysku, z których część może zawierać pewne ilości metali będących przedmiotem uregulowań, jako materiału produkcyjnego do wytwarzania nowych materiałów opakowaniowych nie uważa się za wprowadzenie celowe, — „występowanie przypadkowe” oznacza występowanie metalu jako niezamierzonego składnika opakowania lub elementu opakowania, 13/t. 23 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 235 — „obieg zamknięty” oznacza taki obieg produktu, w którym cyrkulacja wyrobów regulowana jest za pomocą systemu odzysku i kontrolowanej dystrybucji oraz w którym odzyski- wany materiał pochodzi tylko z opakowań zamkniętego obiegu, tak aby wprowadzanie materiału z zewnątrz odby- wało się jedynie w takiej minimalnej ilości, jaką warunkują możliwości techniczne, oraz z którego to obiegu jednostki te mogą zostać usunięte jedynie w toku specjalnie wprowadzo- nej procedury, tak aby wskaźniki odzysku przybierały jak naj- wyższe wartości. Artykuł 3 Skrzynie i palety z tworzyw mogą przekroczyć granice 600 ppm, 250 ppm i 100 ppm (wagowo) sumy stężeń ołowiu, kadmu, rtęci oraz chromu sześciowartościowego w przypadku zgodności ze wszystkimi warunkami ustanowionymi w art. 4 i 5 niniejszej decyzji. Artykuł 4 Skrzynia lub paleta z tworzywa, której dotyczy niniejsze odstępstwo, musi być wyprodukowana w procesie kontrolowanego powtórnego przetwarzania, w którym materiał pochodzi jedynie z innych skrzyń lub palet z tworzyw i w którym wprowadzanie materiału z zewnątrz odbywa się jedynie w takiej ilości, na jaką pozwalają możliwości techniczne, minimalnej opakowania maksymalnie niepodlegające odzyskowi traktowane będą zgodnie z art. 5 niniejszej decyzji. 20 % wagi. Wycofane do Ołów, kadm, rtęć czy chrom sześciowartościowy nie może być wprowadzony celowo jako komponent w czasie produkcji lub dystrybucji. Odróżnić tutaj należy przypadkowe występowanie któregokolwiek z tych komponentów. W przypadku skrzyń lub palet z tworzyw, których dotyczy niniejsze odstępstwo, limity stężenia mogą zostać przekroczone tylko w wyniku dodania materiałów pochodzących z odzysku. Artykuł 5 Skrzynie lub palety z tworzyw podlegające niniejszej decyzji należy wprowadzać w systemie dystrybucji i odzysku kontrolowanego na następujących warunkach: nowe skrzynie lub palety z tworzyw zawierające metale, o których mowa w decyzji, są oznaczone w sposób trwały i widoczny, finansowej ustanawia się system inwentaryzacji i rejestracji, włączając w to metodę odpowiedzialności i ustawowej, w celu dokumentowania zgodności z niniejszą decyzją, włączając w to wskaźniki zwrotu, czyli procent jednostek zawracanych, których nie usuwa się po wykorzystaniu, ale zwraca producentowi, podmiotowi pakującemu/napełniającemu lub upoważnionemu przedstawicielowi. Wskaźniki zwrotu są możliwie najwyższe, lecz w żadnym przypadku nie mogą być niższe od 90 % w ciągu czasu życia skrzyni czy palety z tworzywa. System taki umożliwia wyliczenie, ile jednostek zwrotnych znajduje się użyciu, a ile zostało wycofanych z użycia, wszystkie zwrócone jednostki nienadające się do ponownego wykorzystania są usuwane w wyniku procedury specjalnie zatwierdzonej przez odpowiednie organy albo poddawane powtórnemu przetwarzaniu, tak aby odzyskiwany materiał składał się ze skrzyń i palet z tworzyw znajdujących się w obiegu, a wprowadzanie materiału z zewnątrz było na tyle minimalne, na ile tylko pozwalają możliwości techniczne; maksymalnie do 20 % wagowo, producent lub jego upoważniony przedstawiciel corocznie sporządza pisemną deklarację zgodności prowadzonych działań z warunkami decyzji, w tym roczny raport ukazujący, w jaki sposób zostały spełnione warunki niniejszej decyzji. W raporcie zawiera się informacje o ewentualnych zmianach dotyczących systemu i upoważnionych przedstawicieli, producent lub jego upoważniony przedstawiciel przechowuje wspomnianą dokumentację do dyspozycji odpowiednich organów krajowych dla celów inspekcji przez co najmniej cztery lata, jeżeli ani producent, ani jego upoważniony przedstawiciel nie terenie Wspólnoty, obowiązek prowadzi działalności na udostępniania dokumentacji technicznej spoczywa na osobie, która wprowadza produkt na rynek Wspólnoty. Artykuł 6 Wyżej wymienione wymogi dotyczą wyjątków od art. 11 dyrektywy 94/62/WE i pozostają bez uszczerbku dla procedur oceny zgodności przewidzianych w art. 9 tej dyrektywy. Artykuł 7 Niniejsza decyzja wygasa po 10 latach od wejścia w życie. Artykuł 8 17 W ramach sprawozdania, które ma zostać przedłożone zgodnie z Państwa Członkowskie art. powiadamiają o wprowadzanych przez siebie praktycznych środkach, w tym o mechanizmach kontroli, inspekcjach itd. 94/62/WE, dyrektywy Artykuł 9 Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 8 lutego 1999 r. W imieniu Komisji Ritt BJERREGAARD Członek Komisji


title: NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 8 päivänä helmikuuta 1999, Ruotsin lähentymisohjelmasta 1998-2001

eurovoc_concepts:
Sweden
economic convergence
economic policy
inflation

text: C 68/4 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 11. 3. 1999 NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 8 p…iv…n… helmikuuta 1999, Ruotsin l…hentymisohjelmasta 1998(cid:134)2001 (1999/C 68/03) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis‰n perustamissopimuk(cid:220) sen, ottaa huomioon julkisyhteis‰jen rahoitusaseman valvon(cid:220) nan sek… talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittami(cid:220) sen tehostamisesta 7 p…iv…n… hein…kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97(cid:216)(˛), sek… erityi(cid:220) sesti sen 9 artiklan 1 ja 2 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, kuultuaan talous(cid:220) ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT T´M´N LAUSUNNON: Neuvoston tarkasteli 8 p…iv…n… helmikuuta Ruotsin l…(cid:220) hentymisohjelmaa kaudelle 1998(cid:134)2001. Ohjelman mu(cid:220) kaan julkinen talous pysyy ylij……m…isen… koko vuoteen 2001 kest…v…n kauden, kun viranomaiset jatkavat edisty(cid:220) mist……n kohti asettamaansa keskipitk…n ajan julkistalou(cid:220) den ylij……m…tavoitetta, joka on 2 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen suhdannekierron aikana. Neu(cid:220) vosto pit…… tavoitetta asianmukaisena, erityisesti ottaen huomioon v…est‰n ennustetun ik……ntymisen, ja suhtautuu my‰nteisesti siihen, ett… ohjelmassa korostetaan koko(cid:220) naistalouden vakauttamista. Neuvosto on my‰s sit… mielt…, ett… ohjelma on sopusoinnussa j…senvaltioiden Cardiffin neuvostossa sopimien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Makrotaloudellisten puitteiden osalta ohjelmassa ennus(cid:220) tetaan bruttokansantuotteen kasvun olevan 2,4 prosenttia vuodessa. Neuvosto katsoo, ett… vaikka l…hentymisohjel(cid:220) man kasvuprofiili edellytt…… jonkin verran nousua Ruot(cid:220) sin talouden potentiaalisessa kasvuvauhdissa, t…m… kui(cid:220) tenkin vaikuttaa realistiselta ja mahdolliselta viime vuo(cid:220) sien enn…tysm…isen taloudellisen suorituskyvyn pohjalta. Ruotsi t…ytt…… t…ll… hetkell… inflaatiota koskevan l…henty(cid:220) miskriteerin hyvin. Inflaation…kym…t ovat edelleen hyv…t ja inflaatio(cid:220)odotukset ovat jo useiden vuosien ajan vas(cid:220) tanneet hintavakautta. Ruotsin perinteisen palkkaj…rjes(cid:220) telm…n huomioon ottaen neuvoston kehottaa valppauteen palkkakehityksess…. Neuvosto my‰s kannustaa Ruotsia jatkamaan pyrkimyksi… saavuttami(cid:220) seksi siten, ett… voidaan taata vastaavuus EKP:n hintava(cid:220) kaustavoitteen kanssa. inflaatiotavoitteen (˛)(cid:217)EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1. Ruotsi on my‰s jo jonkin aikaa t…ytt…nyt l…hentymiskri(cid:220) teerin pitk…aikaisten korkojen osalta. T…m… kuvastaa Ruotsin talouden kasvavaa vakautta, vakauteen t…ht……(cid:220) v…n makrotaloudellisen politiikan noudattamista sek… vii(cid:220) meaikaista onnistumista julkisen talouden tervehdytt…mi(cid:220) sess…. T…st… huolimatta talouspolitiikan edellytysten us(cid:220) kottavuuden paraneminen ei ole viel… t…ysim……r…isesti havaittavissa valuuttakurssien vakaudessa. Lis…ksi neu(cid:220) vosto huomauttaa, ett… ollakseen kelpoinen osallistumaan talous(cid:220) ja rahaliittoon Ruotsin on n…ytett…v… kykene(cid:220) v…ns… pysym……n t…ll… linjalla s…ilytt…en asianmukaisen pa(cid:220) riteetin kruunun ja euron v…lill… riitt…v…n pitk…n ajan il(cid:220) man vakavia j…nnitteit…. T…t… varten neuvosto odottaa Ruotsin liittyv…n aikanaan ERM2(cid:220)mekanismiin. Neuvosto suhtautuu my‰nteisesti siihen, ett… l…hentymis(cid:220) ohjelmassa pyrit……n jatkamaan viimeaikaisten enn…tys(cid:220) m…isten tulosten saavuttamista julkisen talouden terveh(cid:220) dytt…misess… kasvattamalla julkisen talouden ylij……m……. Ohjelman budjettitavoitteet antavat julkiselle taloudelle turvamarginaalin, jotta 3 prosentin viitearvoa suhteessa bruttokansantuotteeseen ei normaaliolosuhteissa ylitet…. T…m…n vuoksi neuvosto katsoo, ett… Ruotsi t…ytt…… va(cid:220) kaus(cid:220) ja kasvusopimuksen vaatimukset. Neuvosto suhtau(cid:220) tuu my‰nteisesti toimenpiteisiin, jotka on toteutettu jul(cid:220) kisten menojen valvonnan parantamiseksi talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annettujen suositusten mukai(cid:220) sesti. Neuvosto on tyytyv…inen my‰s julkisyhteis‰jen vel(cid:220) kasuhteen viime aikoina tapahtuneeseen laskuun ja to(cid:220) teaa, ett… julkisyhteis‰jen bruttovelkasuhteen odotetaan laskevan alle 60 prosenttiin suhteessa bruttokansantuot(cid:220) teeseen vuonna 2001. Neuvosto katsoo, ett… ohjelman tavoite nostaa ty‰llisyys(cid:220) astetta on tervetullut, erityisesti koska n…in veropohjaa saataisiin laajennettua ja t…t… kautta parannettaisiin mah(cid:220) dollisuuksia kevent…… verotaakkaa. T…m…n lis…ksi neu(cid:220) vosto suhtautuu my‰nteisesti tavoitteeseen nostaa ty‰lli(cid:220) syysastetta ja kehottaa viranomaisia tavoitteeseen pyrki(cid:220) ess……n keskittym……n ty‰paikkojen luomiseen yksityisell… sektorilla. Neuvosto panee merkille, ettei rakennemuu(cid:220) toksen alalla viime aikoina toteutettuja toimia ole mai(cid:220) nittu ohjelmassa kokonaisuudessaan. Ohjelmassa ei my‰sk……n selvitet… yksityiskohtaisesti, mihin suuntaan ja niukalti rakennemuutosta tulevaisuudessa ohjataan, tietoja on my‰s julkisten investointien painopistealueista ja niiss… noudatettavasta strategiasta. Neuvosto suositte(cid:220) lee, ett… Ruotsi jatkaa viime vuosien pohjalta rakenneuu(cid:220) distuksia, ja suhtautuu erityisen my‰nteisesti ehdotettuun el…kej…rjestelm…n uudistamiseen, mik… v…est‰n ennuste(cid:220) tun ik……ntymisen huomioon ottaen on t…rke…… julkista(cid:220) louden pitk…n aikav…lin vakauden kannalta


title: Forslag til Rådets Forordning (EF) nr. ... af ... om fastsættelse for perioden 1. juli 1999 til 30. juni 2000 af basisprisen og standardkvaliteten for slagtede svin

eurovoc_concepts:
agricultural market
agricultural product
agricultural production
fixing of prices

text: 1. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 59/27 Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. /1999 af. 1999 99/0039(CNS) om fastsættelse for perioden 1. juli 1999 til 30. juni 2000 af basisprisen og standardkvaliteten for slagtede svin (1999/C 59/16) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — delsklasseskema for svinekroppe (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 3513/93 (4) — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Eu- ropæiske Fællesskab, UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2759/ 75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 3290/94 (2), særlig artikel 4, stk. 4, Artikel 1 under henvisning til forslag fra Kommissionen, Basisprisen for slagtede svin af standardkvalitet fastsættes for perioden 1. til 1 509,39 EUR/t. juni 2000 juli 1999 til 30. under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, Artikel 2 under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: Ved fastsættelse af basisprisen for slagtede svin bør der tages hensyn til målsætningerne for den fælles landbrugs- politik; den fælles landbrugspolitik har blandt andet til formål at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig leves- tandard, at sikre forsyningerne og at sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer; Standardkvaliteten fastsættes ud fra svinekroppenes vægt og indhold af magert kød beregnet efter artikel 2, stk. 2 og 3, i forordning (EØF) nr. 3220/84, på følgende måde: a) svinekroppe med en vægt på mindst 60 kg, men under 120 kg: klasse E, b) svinekroppe med en vægt på mindst 120 kg, dog ikke over 180 kg: klasse R. Artikel 3 basisprisen bør fastsættes efter kriterierne i artikel 4, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2759/75 for en standardkvalitet fastsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 3220/84 af 13. november 1984 om fastsættelse af Fællesskabets han- Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Ti- dende. Den anvendes fra den 1. juli 1999. (1) EFT L 282 af 1. 11. 1975, s. 1. (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (3) EFT L 301 af 20. 11. 1984, s. 1. (4) EFT L 320 af 22. 12. 1993, s. 5. C 59/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 1999 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i. På Rådets vegne. Formand


title: Propuesta de Reglamento (CE) n° ... del Consejo de ... por el que se fijan el precio de base y la calidad tipo del cerdo sacrificado para el período comprendido entre el 1 de julio de 1999 y el 30 de junio de 2000

text: 1. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 59/27 Propuesta de REGLAMENTO (CE) No. /1999 DEL CONSEJO de. 1999 99/0039(CNS) por el que se fijan el precio de base y la calidad tipo del cerdo sacrificado para el período comprendido entre el 1 de julio de 1999 y el 30 de junio de 2000 (1999/C 59/16) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, 1984, por el que se establece el modelo comunitario de clasificación de las canales de cerdo (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 3513/ 93 (4), Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2759/75 del Consejo, de 29 de octubre de 1975, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de la carne de porcino (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 3290/94 (2), y, en particular, el apartado 4 de su artículo 4, Vista la propuesta de la Comisión, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Visto el dictamen del Comite´ Económico y Social, Considerando que, al fijar el precio de base del cerdo sacrificado, conviene tomar en consideración los objetivos de la política agrícola común; que e´sta tiene por objeto, en particular, garantizar un nivel de vida equitativo a la población agrícola, garantizar la seguridad de los abaste- cimientos y asegurar a los consumidores suministros a precios razonables; HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El precio de base del cerdo sacrificado de la calidad tipo se fija en 1 509,39 EUR/t para el período comprendido entre el 1 de julio de 1999 y el 30 de junio de 2000. Artículo 2 La calidad tipo se definirá en función del peso y del contenido en carne magra de las canales de porcino determinados conforme a los apartados 2 y 3 del artículo 2 del Reglamento (CEE) no 3220/84, de la siguiente forma: a) categoría E: canales con un peso comprendido entre 60 y menos de 120 kg; b) categoría R: canales con un peso comprendido entre 120 y 180 kg. Artículo 3 Considerando que el precio de base debe fijarse con arreglo a los criterios establecidos en el apartado 1 del artículo 4 del Reglamento (CEE) no 2759/75 para una calidad tipo definida de acuerdo con el Reglamento (CEE) no 3220/84 del Consejo, de 13 de noviembre de El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 1 de julio de 1999. (1) DO L 282 de 1. 11. 1975, p. 1. (2) DO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105. (3) DO L 301 de 20. 11. 1984, p. 1. (4) DO L 320 de 22. 12. 1993, p. 5. C 59/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 1. 3. 1999 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en. Por el Consejo El Presidente


title: Vorschlag für einen Beschluß des Rates über den Standpunkt der Gemeinschaft im Assoziationsrat zur Beteiligung der Republik Lettland an Gemeinschaftsprogrammen im Bereich der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1998- 2002) und an Programmen im Bereich der Forschung und Ausbildung (1998-2002)

text: 18. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 75/35 99/0043(CNS) Vorschlag für einen BESCHLUSS DES RATES vom. über den Standpunkt der Gemeinschaft im Assoziationsrat zur Beteiligung der Republik Lettland an Gemeinschaftsprogrammen im Bereich der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1998—2002) und an Programmen im Bereich der Forschung und Ausbildung (1998—2002) (1999/C 75/04) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 130m in Verbin- dung mit Artikel 228 Absatz 3 erster Unterabsatz, gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Atomgemeinschaft, auf Artikel 101 insbesondere Absatz 2, auf Vorschlag der Kommission, Mit dem Beschluß Nr. /. /EG haben das Europäische Parlament und der Rat der Europäischen Union ein Rahmenprogramm der Europäischen Gemeinschaft im Bereich der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1998—2002) (1), nachstehend „Fünftes Rahmenprogramm“ genannt, verabschiedet. Mit dem Beschluß Nr. /. /Euratom hat der Rat der Europäischen Union ein Rahmenprogramm der Europäi- schen Atomgemeinschaft für Maßnahmen im Bereich der Forschung und Ausbildung (1998—2002) (2), nachste- hend „Fünftes Euratom-Rahmenprogramm“ genannt, verabschiedet — nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments, BESCHLIESST: in Erwägung nachstehender Gründe: Das Europa-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Lettland andererseits trat am 1. Februar 1998 in Kraft. Nach Artikel 109 und Anhang XVIII des Europa-Abkom- mens kann sich Lettland an Rahmenprogrammen, spezifi- schen Programmen, Projekten und anderen Aktionen der Gemeinschaft, vor allem solchen im Bereich der For- schung und technologischen Entwicklung, beteiligen, und beschließt der Assoziationsrat, unter welchen Vorausset- zungen und zu welchen Bedingungen Lettland sich an den im besagten Artikel genannten Maßnahmen beteiligen kann. Der Standpunkt der Gemeinschaft im Assoziationsrat des Europa-Abkommens zwischen den Europäischen Gemein- schaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Lettland andererseits zur Teilnahme der Repu- blik Lettland am Fünften Rahmenprogramm und am Fünften Euratom-Rahmenprogramm entspricht dem die- sem Beschluß beigefügten Entwurf eines Beschlusses des Assoziationsrates. Geschehen zu. Im Namen des Rates Der Präsident. (1) ABl. L. (2) ABl. L. C 75/36 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 18. 3. 1999 Vorschlag für einen BESCHLUSS Nr. /. DES ASSOZIATIONSRATES zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Lettland andererseits über die Bedingungen für die Teilnahme Lettlands an den Gemeinschaftsprogrammen auf dem Gebiet der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1998—2002) und den Programmen für Forschung und Ausbildung (1998—2002) vom. DER ASSOZIATIONSRAT — gestützt auf das Europa-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Lettland anderer- seits (1), in Erwägung nachstehender Gründe: Nach Artikel 109 und Anhang XVIII des Europa-Abkommens kann sich Lettland an Rahmen- programmen, spezifischen Programmen, Projekten und anderen Aktionen der Gemeinschaft beteiligen, insbesondere im Bereich der Forschung. Der Europäische Rat hat auf seiner Tagung am 12. und 13. Dezember 1997 in Luxemburg gefordert, es den Bewerberstaaten zu ermöglichen, sich an einigen Gemeinschaftsprogrammen (wie zum Beispiel im Bereich Forschung) zu beteiligen und sich dadurch mit den Politiken und Arbeitsmethoden der Union vertraut zu machen, wobei jeder Bewerberstaat einen eigenen, schrittweise ansteigenden finanziellen Beitrag zu leisten habe (gegebenenfalls kann der Beitrag der Bewerberstaaten teilweise mit PHARE-Mitteln finanziert werden). In den Schlußfolgerungen der oben genannten Ratstagung wird außerdem gefordert, daß die Bewerberstaaten die Möglichkeit haben müßten, bei den sie betreffenden Punkten als Beobach- ter in den Ausschüssen vertreten zu sein, die die Kommission bei der Durchführung der Programme, an denen sie sich finanziell beteiligen, unterstützen. Das Europäische Parlament und der Rat der Europäischen Union haben mit dem Beschluß Nr. /. /EG ein Rahmenprogramm der Europäischen Gemeinschaft im Bereich der For- schung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1998—2002), nachstehend „Fünftes Rahmenprogramm“ genannt, verabschiedet. Der Rat der Europäischen Union hat mit dem Beschluß Nr. /. /Euratom ein Rahmenpro- gramm der Europäischen Atomgemeinschaft für Maßnahmen im Bereich der Forschung und Ausbildung (1998—2002), nachstehend „Fünftes Euratom-Rahmenprogramm“ genannt, verab- schiedet. Nach Artikel 109 des Europa-Abkommens beschließt der Assoziationsrat, zu welchen Bedingun- gen sich Lettland an den in Anhang XVIII des Abkommens genannten Maßnahmen beteiligen kann — (1) ABl. L 26 vom 2. 2. 1998, S. 3. 18. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 75/37 BESCHLIESST: Artikel 1 Lettland nimmt an den spezifischen Programmen des Rahmenprogramms der Europäischen Gemeinschaft im Bereich der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1998—2002), nachstehend „Fünftes Rahmenprogramm“ genannt, und an den spezifischen Programmen des Rahmenprogramms der Europäischen Atomgemeinschaft für Maßnahmen im Bereich der Forschung und Ausbildung (1998—2002), nachstehend „Fünftes Euratom-Rahmen- programm“ genannt, zu den Bedingungen teil, die in den Anhängen I, II und III festgelegt sind; die Anhänge sind Bestandteil dieses Beschlusses. Dieser Beschluß gilt für die Laufzeit des Fünften Rahmenprogramms und des Fünften Euratom- Rahmenprogramms. Artikel 2 Dieser Beschluß tritt am ersten Tag des Monats nach seiner Annahme in Kraft. Artikel 3 Geschehen zu. Im Namen des Assoziationsrates Der Vorsitzende. C 75/38 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 18. 3. 1999 ANHANG I BEDINGUNGEN FÜR DIE TEILNAHME LETTLANDS AN DEN SPEZIFISCHEN PROGRAMMEN DES FÜNFTEN RAHMENPROGRAMMS UND DES FÜNFTEN EURATOM-RAHMENPROGRAMMS 1. Forschungseinrichtungen mit Sitz in Lettland können sich an allen spezifischen Programmen des Fünften Rahmenprogramms und des Fünften Euratom-Rahmenprogramms beteiligen. Lettische Wissen- schaftler und Forschungseinrichtungen können sich an den Arbeiten der Gemeinsamen Forschungsstelle beteiligen. „Forschungseinrichtungen“ im Sinne dieses Beschlusses sind unter anderem Hochschulen, Forschungs- institute, Industrieunternehmen, einschließlich kleiner und mittlerer Unternehmen, und natürliche Personen. 2. Dies beinhaltet folgendes: — Beteiligung von Forschungseinrichtungen mit Sitz in Lettland an der Umsetzung aller spezifischen Programme, die gemäß dem Fünften Rahmenprogramm verabschiedet werden, unter Einhaltung der „Regeln für die Teilnahme von Unternehmen, Forschungszentren und Hochschulen am Fünften Rahmenprogramm der Europäischen Gemeinschaft und für die Verbreitung der Forschungsergeb- nisse“; — Beteiligung von Forschungseinrichtungen mit Sitz in Lettland an der Umsetzung aller spezifischen Programme, die gemäß dem Fünften Euratom-Rahmenprogramm verabschiedet werden, unter Einhaltung der „Regeln für die Teilnahme von Unternehmen, Forschungszentren und Hochschulen am Fünften Rahmenprogramm der Europäischen Atomgemeinschaft“; — finanzieller Beitrag Lettlands zu den Budgets der zur Umsetzung des Fünften Rahmenprogramms und des Fünften Euratom-Rahmenprogramms verabschiedeten Programme, wobei das Verhältnis des BIP Lettlands zu der Summe aus dem BIP der Mitgliedstaaten der Europäischen Union und dem Lettlands zugrunde gelegt wird. 3. Forschungseinrichtungen mit Sitz in Lettland, die sich an Forschungsprogrammen der Gemeinschaft beteiligen, haben in bezug auf Eigentum, Verwertung und Verbreitung von Wissen und geistigem Eigentum, das sich aus einer solchen Beteiligung ergibt, dieselben Rechte und Pflichten wie die Forschungseinrichtungen mit Sitz in der Gemeinschaft; es gilt Anhang II. 4. Der vom Assoziationsrat im Rahmen des Europa-Abkommens eingesetzte entsprechende Unterausschuß überprüft und bewertet die Durchführung dieses Beschlusses. 5. Der finanzielle Beitrag Lettlands, der aufgrund der Beteiligung an den spezifischen Programmen zu zahlen ist, wird proportional zu und zusätzlich zu dem Betrag festgesetzt, der jedes Jahr im Gesamthaushaltsplan der Europäischen Union für Verpflichtungsermächtigungen verfügbar ist, um die finanziellen Verpflichtungen der Kommission für Arbeiten abzugelten, die für die Durchführung und Verwaltung dieser Programme notwendig sind. — Der Faktor, nach dem sich der Beitrag Lettlands errechnet, ergibt sich aus dem Verhältnis zwischen dem lettischen Bruttoinlandsprodukt zu Marktpreisen und der Summe der Bruttoinlandsprodukte zu Marktpreisen der Mitgliedstaaten der Europäischen Union plus dem Bruttoinlandsprodukt Lettlands. Dieses Verhältnis wird anhand der jüngsten statistischen Daten des Statistischen Amts Europäischen Gemeinschaften (Eurostat) errechnet, die zum Zeitpunkt des Vorentwurfs des Haushaltsplans der Europäischen Union vorliegen. — Um die Teilnahme an den spezifischen Programmen zu erleichtern, wird der Beitrag Lettlands wie folgt festgesetzt: Jahr 1 des RP 5: Beitrag entsprechend dem nach dem vorangehenden Gedankenstrich festgesetzten Faktor, multipliziert mit 0,4 18. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 75/39 Jahr 2 des RP 5: Beitrag entsprechend dem nach dem vorangehenden Gedankenstrich festgesetzten Faktor, multipliziert mit 0,6 Jahr 3 des RP 5: Beitrag entsprechend dem nach dem vorangehenden Gedankenstrich festgesetzten Faktor, multipliziert mit 0,8 Jahr 4 des RP 5: Beitrag entsprechend dem nach dem vorangehenden Gedankenstrich festgesetzten Faktor. — Die Regeln für die finanzielle Beteiligung der Gemeinschaft sind in Anhang. des Beschlusses Nr. /. /EG des Europäischen Parlaments und des Rates und in Anhang III des Beschlusses Nr. /. /Euratom des Rates festgelegt. — Die Regeln für den finanziellen Beitrag Lettlands sind in Anhang III festgelegt. 6. Unbeschadet des Punkts 3 haben Forschungseinrichtungen mit Sitz in Lettland, die sich am Fünften Rahmenprogramm und am Fünften Euratom-Rahmenprogramm beteiligen, dieselben vertraglichen Rechte und Pflichten wie Einrichtungen mit Sitz in der Gemeinschaft; dabei werden die beiderseitigen Interessen der Gemeinschaft und Lettlands berücksichtigt. Die Bedingungen für die Vorlage und Bewertung von Vorschlägen und für die Vergabe und den Abschluß von Verträgen im Rahmen der gemeinschaftlichen Programme sind für lettische Forschungs- einrichtungen die gleichen wie für Verträge, die im Rahmen derselben Programme mit Forschungsein- richtungen in der Gemeinschaft geschlossen werden; dabei werden die beiderseitigen Interessen der Gemeinschaft und Lettlands berücksichtigt. Neben den Sachverständigen der Gemeinschaft werden bei der Auswahl von Bewertern oder Gutach- tern für die Gemeinschaftsprogramme für Forschung, technologische Entwicklung und Demonstration sowie als Mitglieder der Beratungsgruppen und sonstigen beratenden Gremien, die die Kommission bei der Durchführung des Fünften Rahmenprogramms und des Fünften Euratom-Rahmenprogramms unterstützen, auch lettische Sachverständige berücksichtigt. Eine lettische Forschungseinrichtung kann nach den gleichen Bedingungen, die für Einrichtungen mit Sitz in der Gemeinschaft gelten, Projektkoordinator sein. In Übereinstimmung mit der Haushaltsord- nung der Gemeinschaft sehen vertragliche Vereinbarungen, die mit oder von lettischen Forschungsein- richtungen geschlossen werden, Kontrollen und Prüfungen vor, die von oder unter Aufsicht der Kommission und dem Rechnungshof durchgeführt werden. Der Zweck von Rechnungsprüfungen kann darin bestehen, die Einnahmen und Ausgaben der Einrichtung im Hinblick auf die vertraglichen Verpflichtungen gegenüber der Gemeinschaft zu kontrollieren. Aus Kooperationsgeist und im beidersei- tigen Interesse leisten die lettischen Behörden soweit sinnvoll und möglich jedwede Unterstützung, die für die Durchführung solcher Kontrollen und Prüfungen unter den Umständen erforderlich oder hilfreich ist. 7. Die Gemeinschaft und Lettland unternehmen im Rahmen der geltenden Bestimmungen alle Anstrengun- gen, um die Reisen und den Aufenthalt von Forschungspersonal zu erleichtern, das sich an Maßnahmen im Rahmen dieses Beschlusses in Lettland und in der Gemeinschaft beteiligt, wie auch die grenzüber- schreitende Beförderung von für den Einsatz bei solchen Maßnahmen vorgesehenen Gütern. Für Maßnahmen im Rahmen dieses Beschlusses vorgesehene Güter und Dienstleistungen sind von lettischen indirekten Steuern, Zöllen, Ein- und Ausfuhrverboten und -beschränkungen befreit. 8. Lettische Vertreter nehmen bei den sie betreffenden Punkten als Beobachter an den Sitzungen der Programmausschüsse des Fünften Rahmenprogramms und den Beratenden Ausschüssen des Fünften Euratom-Rahmenprogramms teil. Bei Abstimmungen treten diese Ausschüsse ohne die lettischen Vertreter zusammen. Lettland wird unterrichtet. Die Teilnahme erfolgt in gleicher Weise wie die der Teilnehmer aus den Mitgliedstaaten; dazu gehört auch die Bereitstellung von Informations- und Dokumentationsmaterial. 9. Die Gemeinschaft und Lettland können Maßnahmen im Rahmen dieses Beschlusses unter Einhaltung einer Frist von zwölf Monaten jederzeit schriftlich beenden. Zum Zeitpunkt der Beendigung laufende Projekte und Maßnahmen werden bis zu ihrem Abschluß nach den Bedingungen dieses Beschlusses fortgesetzt. C 75/40 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 18. 3. 1999 Sollte die Gemeinschaft beschließen, eines oder mehrere Gemeinschaftsprogramme zu überarbeiten, so können die Maßnahmen im Rahmen dieses Beschlusses im gegenseitigen Einvernehmen beendet werden. Lettland wird der genaue Inhalt der überarbeiteten Programme innerhalb einer Woche nach ihrer Annahme durch die Gemeinschaft mitgeteilt. Die Gemeinschaft und Lettland benachrichtigen sich gegenseitig innerhalb eines Monats nach der Annahme des entsprechenden Beschlusses der Gemein- schaft über ihre Absicht, die Maßnahmen zu beenden. Verabschiedet die Gemeinschaft ein neues mehrjähriges Rahmenprogramm für Forschung und techno- logische Entwicklung und/oder für Forschung und Ausbildung, so kann der Assoziationsrat beschließen, zu welchen Bedingungen sich Lettland beteiligen kann. 18. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 75/41 ANHANG II GRUNDSÄTZE ZUR AUFTEILUNG VON RECHTEN AN GEISTIGEM EIGENTUM Rechte an geistigem Eigentum, das im Rahmen dieses Beschlusses gewonnen bzw. zur Verfügung gestellt wird, werden wie folgt aufgeteilt: I. Geltung Dieser Anhang gilt für im Rahmen dieses Beschlusses durchgeführte Forschungsarbeiten (nachstehend „gemeinsame Forschung“ genannt), sofern von der Gemeinschaft und Lettland (nachstehend „die Vertrags- parteien“ genannt) nichts anderes ausdrücklich vereinbart wird. II. Inhaberschaft an Rechten sowie deren Aufteilung und Ausübung 1. Im Rahmen dieses Beschlusses hat „geistiges Eigentum“ die in Artikel 2 des Stockholmer Übereinkom- mens vom 14. Juli 1967 zur Errichtung der Weltorganisation für geistiges Eigentum festgelegte Bedeutung. 2. Dieser Anhang betrifft die Aufteilung von Rechten, Anteilen und Lizenzgebühren zwischen den Vertragsparteien und Mitwirkenden. Jede Vertragspartei stellt sicher, daß die andere Vertragspartei und deren Mitwirkende die Rechte an dem nach diesem Anhang zugeteilten geistigen Eigentum erhalten kann. Mit diesem Anhang wird die Aufteilung von Rechten, Anteilen und Lizenzgebühren zwischen einer Vertragspartei und ihren Staatsangehörigen oder Mitwirkenden nicht geändert bzw. berührt, die in den Rechtsvorschriften und gemäß den Gepflogenheiten dieser Vertragspartei festgelegt wird. 3. Es gelten die folgenden Grundsätze, die in den vertraglichen Vereinbarungen festzulegen sind: a) Angemessener Schutz von geistigem Eigentum. Die Vertragsparteien, ihre Behörden und/oder Mitwirkenden stellen sicher, daß sie sich rechtzeitig über geistiges Eigentum benachrichtigen, das im Rahmen dieses Beschlusses oder der Durchführungsvereinbarungen gewonnen wird, und bemühen sich um rechtzeitigen Schutz dieses geistigen Eigentums. b) Berücksichtigung der Beiträge der Vertragsparteien oder ihrer Mitwirkenden durch Festlegung der Rechte und Anteile der Vertragsparteien und Mitwirkenden. c) Effektive Nutzung der Ergebnisse. d) Nichtdiskriminierende Behandlung der Mitwirkenden der anderen Vertragspartei im Vergleich zur Behandlung der eigenen Mitwirkenden. e) Schutz von Betriebsgeheimnissen. 4. Die Mitwirkenden erarbeiten gemeinsam einen Technologiemanagementplan (TMP) für die Inhaber- schaft an und die Verwertung, einschließlich Veröffentlichung, von Wissen und geistigem Eigentum, das im Laufe gemeinsamer Forschungsarbeiten gewonnen wird. Die Hauptmerkmale eines TMP sind der Anlage dieses Anhangs zu entnehmen. Der TMP muß vor dem Abschluß des speziellen Vertrags über die wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit, dem er beigelegt ist, von der für die Finanzierung zuständigen Stelle der Vertragspartei, die sich an der Finanzierung der Forschung beteiligt, genehmigt werden. Bei der Ausarbeitung der TMP werden die Ziele der gemeinsamen Forschung, die jeweiligen finanziellen und sonstigen Beiträge der Vertragsparteien oder Mitwirkenden, die Vor- und Nachteile der Gewäh- rung einer Lizenz nach Hoheitsgebieten oder Anwendungsbereichen, die Erfordernisse der geltenden Rechtsvorschriften, einschließlich der Rechtsvorschriften über geistiges Eigentum, und andere von den Mitwirkenden als angemessen betrachtete Faktoren berücksichtigt. Auch die Rechte und Pflichten in bezug auf geistiges Eigentum bei Forschungsarbeiten, die von Gastforschern hervorgebracht werden, werden in den TMP geregelt. 5. Wissen oder geistiges Eigentum, das im Laufe gemeinsamer Forschung gewonnen wird und im Technologiemanagementplan nicht geregelt ist, wird mit Zustimmung der Vertragsparteien nach den im Technologiemanagementplan festgelegten Grundsätzen aufgeteilt. Bei Uneinigkeit gehört solches nicht C 75/42 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 18. 3. 1999 aufgeteilte Wissen oder geistige Eigentum gemeinsam allen, die an den gemeinsamen Forschungsarbeiten mitgewirkt haben, bei denen das Wissen oder geistige Eigentum erarbeitet wurde. Jeder Mitwirkende, für den diese Bestimmung gilt, kann dieses Wissen oder geistige Eigentum für seine eigenen gewerbli- chen Zwecke ohne räumliche Begrenzung verwerten. 6. Jede Vertragspartei stellt sicher, daß die andere Vertragspartei und ihre Mitwirkenden die Rechte an dem ihnen nach diesen Grundsätzen zugeteilten geistigen Eigentum erhalten können. 7. Unter Wahrung der Wettbewerbsbedingungen in den unter den Beschluß fallenden Bereichen ist jede Vertragspartei darum bemüht sicherzustellen, daß die aufgrund des Beschlusses und der unter den Beschluß fallenden Vereinbarungen erworbenen Rechte in einer Weise genützt werden, daß sie insbesondere fördern: i) die Verbreitung und Verwertung von Wissen, das im Rahmen des Beschlusses gewonnen, offenbart oder auf andere Art und Weise zur Verfügung gestellt wird, und ii) die Einführung und Umsetzung internationaler Normen. 8. Die Beendigung der Zusammenarbeit läßt die Rechte und Pflichten aus diesem Anhang unberührt. III. Urheberrechtlich geschützte Werke Urheberrechte, die den Vertragsparteien oder deren Mitwirkenden gehören, sind im Einklang mit dem TRIPS-Übereinkommen (von der Welthandelsorganisation verwalteten Übereinkommen über handelsrele- vante Aspekte von Rechten an geistigem Eigentum) sowie der Berner Übereinkunft (Pariser Fassung von 1971) zu behandeln. IV. Wissenschaftliche Schriftwerke Unbeschadet des Abschnitts V werden Forschungsergebnisse, soweit im TMP nichts anderes vereinbart wird, von den Vertragsparteien oder Mitwirkenden gemeinsam veröffentlicht. Neben dieser Grundregel gilt folgendes Verfahren: 1. Werden von einer Vertragspartei oder von Behörden dieser Vertragspartei wissenschaftlich-technische Zeitschriften, Artikel, Berichte, Bücher, einschließlich Videoaufzeichnungen und Software, veröffent- licht, die auf gemeinsamen Forschungsarbeiten im Rahmen dieses Beschlusses beruhen, so hat die andere Vertragspartei Anspruch auf eine weltweite nicht ausschließliche, unwiderrufliche und gebühren- freie Lizenz zur Übersetzung, Vervielfältigung, Bearbeitung, Übermittlung und öffentlichen Verbreitung solcher Werke. 2. Die Vertragsparteien stellen sicher, daß Schriftwerke wissenschaftlicher Natur, die auf gemeinsamen Forschungsarbeiten im Rahmen dieses Beschlusses beruhen und von unabhängigen Verlegern veröffent- licht werden, so weit wie möglich verbreitet werden. 3. Alle Exemplare eines urheberrechtlich geschützten Werkes, das öffentlich verbreitet werden soll und aufgrund dieser Bestimmung entstanden ist, müssen den Namen des Verfassers oder der Verfasser des Werkes aufweisen, es sei denn, daß der/die Verfasser die Erwähnung seines/ihres Namens ausdrücklich ablehnt/ablehnen. Außerdem müssen sie deutlich sichtbar auf die gemeinsame Unterstützung durch die Vertragsparteien hinweisen. V. Nicht offenbartes Wissen A. Nicht offenbartes Dokumentationswissen 1. Die Vertragsparteien, ihre Behörden oder Mitwirkenden erklären zum frühestmöglichen Zeitpunkt, vorzugsweise im Technologiemanagementplan, welches Wissen nach ihrem Wunsch nicht offenbart werden darf, wobei unter anderem folgende Kriterien zu berücksichtigen sind: a) Vertraulichkeit des Wissens in dem Sinne, daß das Wissen in seiner Gesamtheit oder Teile des Wissens in bestimmter Zusammensetzung den Sachverständigen dieses Gebiets weder im allgemei- nen bekannt noch rechtmäßig ohne weiteres zugänglich ist; b) tatsächlicher oder potentieller gewerblicher Wert des Wissens durch seine Vertraulichkeit; c) früherer Schutz des Wissens in dem Sinne, daß die Berechtigten sachlich angemessene Maßnahmen getroffen haben, um die Vertraulichkeit zu wahren. 18. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 75/43 Die Vertragsparteien, ihre Behörden und Mitwirkenden können in bestimmten Fällen vereinbaren, daß, sofern nichts anderes angegeben ist, das während der gemeinsamen Forschungsarbeiten zur Verfügung gestellte, ausgetauschte oder gewonnene Wissen oder Teile davon nicht offenbart werden darf. 2. Jede Vertragspartei trägt dafür Sorge, daß sie und ihre Mitwirkenden nicht offenbartes Wissen deutlich als solches ausweisen, beispielsweise durch eine entsprechende Kennzeichnung oder eine einschränkende Erklärung. Dies gilt auch für jede vollständige oder teilweise Wiedergabe des besagten Wissens. Erhalten eine Vertragspartei oder ein Mitwirkender nicht offenbartes Wissen, so haben sie dessen Schutzwürdigkeit zu beachten. Diese Beschränkungen werden automatisch hinfällig, wenn der Eigen- tümer dieses Wissen der breiten Öffentlichkeit offenbart. 3. Nicht offenbartes Wissen, das im Rahmen dieses Beschlusses mitgeteilt wird, kann von der empfangen- den Vertragspartei oder ihrer Organisation an Personen, die in oder von der empfangenden Vertrags- partei beschäftigt werden, und an eine für die besonderen Zwecke der laufenden gemeinsamen Forschungsarbeiten entsprechend befugte Organisation weitergegeben werden, sofern so verbreitetes nicht offenbartes Wissen einer schriftlichen Vereinbarung über die Vertraulichkeit unterworfen wird und, wie oben dargelegt, ohne weiteres als solches zu erkennen ist. 4. Mit der vorherigen schriftlichen Zustimmung der Vertragspartei, die nicht offenbartes Wissen zur Verfügung stellt, kann die empfangende Vertragspartei nicht offenbartes Wissen weiter verbreiten, als dies sonst nach Punkt 3 zulässig wäre. Die Vertragsparteien arbeiten bei der Entwicklung von Verfahren für die Einholung und Erteilung einer vorherigen schriftlichen Zustimmung zu einer solchen weiteren Verbreitung zusammen, wobei jede Vertragspartei diese Zustimmung erteilt, soweit die eigene Politik sowie die innerstaatlichen Verordnungen und Gesetze dies zulassen. B. Nicht offenbartes Wissen nichtdokumentarischer Natur Nicht offenbartes Wissen nichtdokumentarischer Natur oder sonstiges vertrauliches Wissen, das in Semina- ren oder anderen Veranstaltungen im Rahmen dieses Beschlusses zur Verfügung gestellt wird, oder Wissen, das auf der Beschäftigung von Personal, der Benutzung von Einrichtungen oder gemeinsamen Vorhaben beruht, wird von den Vertragsparteien und ihren Mitwirkenden nach den in dem Beschluß für Dokumenta- tionswissen niedergelegten Grundsätzen behandelt, sofern dem Empfänger dieses nicht offenbarten oder sonstigen vertraulichen oder schutzwürdigen Wissens die Vertraulichkeit des Wissens bei der Mitteilung bekanntgemacht worden ist. C. Überwachung Jede Vertragspartei setzt sich nach besten Kräften dafür ein, daß nicht offenbartes Wissen, von dem sie im Rahmen dieses Beschlusses Kenntnis erhält, in der darin geregelten Art und Weise überwacht wird. Stellt eine der Vertragsparteien fest, daß sie die Bestimmungen über die Nichtweitergabe gemäß den Buchstaben A und B nicht mehr einhalten kann oder daß aus triftigen Gründen damit zu rechnen ist, so unterrichtet sie davon unverzüglich die andere Vertragspartei. Die Vertragsparteien beraten danach über geeignete Maßnah- men. Anlage zu Anhang II Hauptmerkmale eines Technologiemanagementplans (TMP) Der TMP ist ein besonderer Vertrag zwischen den Mitwirkenden über die Durchführung gemeinsamer Forschungsarbeiten und ihre jeweiligen Rechte und Pflichten. Im TMP werden normalerweise folgende Rechte an geistigem Eigentum geregelt: Inhaberschaft und Schutz, Nutzerrechte für Forschungs- und Entwicklungszwecke, Auswertung und Verbreitung einschließlich der Regelungen für gemeinsame Veröffentlichung, Rechte und Pflichten von Gastforschern und Streitschlich- tungsverfahren. Im TMP können auch Fragen im Zusammenhang mit neuem und bestehendem Wissen, der Lizenzvergabe und den Endergebnissen geregelt werden. C 75/44 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 18. 3. 1999 ANHANG III FINANZIELLE BESTIMMUNGEN FÜR DEN FINANZIELLEN BEITRAG LETTLANDS IM SINNE VON ANHANG I PUNKT 5 1. Die Kommission übermittelt Lettland und dem in Anhang I Punkt 4 dieses Beschlusses genannten Unterausschuß zusammen mit einschlägigen Hintergrundinformationen so früh wie möglich, spätestens jedoch zum 1. September jedes Haushaltsjahres, — die Höhe der Verpflichtungsermächtigungen im Ausgabenplan des Vorentwurfs des Haushaltsplans der Europäischen Union für das Fünfte Rahmenprogramm und das Fünfte Euratom-Rahmenpro- gramm, — die nach dem Vorentwurf des Haushaltsplans veranschlagte Höhe der Beiträge für die Beteiligung Lettlands am Fünften Rahmenprogramm und am Fünften Euratom-Rahmenprogramm. Zur Erleichterung der internen Haushaltsverfahren übermitteln die Kommissionsdienststellen spätestens bis zum 30. Mai jedes Jahres zusätzlich ungefähre Zahlen. Sobald der Gesamthaushaltsplan endgültig festgestellt worden ist, teilt die Kommission Lettland die vorstehend genannten Beträge im Ausgabenplan für die Beteiligung Lettlands mit. 2. Spätestens am 1. Januar und 15. Juni jedes Haushaltsjahres richtet die Kommission eine Zahlungsauf- forderung an Lettland für die Beteiligung im Rahmen dieses Beschlusses. Darin sind folgende Zahlungen vorgesehen: — sechs Zwölftel des Beitrags Lettlands bis zum 20. Februar, bzw. — sechs Zwölftel des Beitrags Lettlands bis zum 15. Juli. Die bis zum 20. Februar zu zahlenden sechs Zwölftel werden anhand des Betrags berechnet, der im Einnahmenplan des Vorentwurfs des Haushaltsplans festgelegt ist. Die Bereinigung des so bezahlten Betrags erfolgt mit der Zahlung der sechs Zwölftel bis zum 15. Juli. Für das erste Jahr der Durchführung dieses Beschlusses richtet die Kommission innerhalb von 30 Tagen nach seinem Inkrafttreten eine erste Zahlungsaufforderung an Lettland. Sollte diese Aufforderung nach dem 15. Juni erfolgen, ist darin die Zahlung von zwölf Zwölftel des Beitrags Lettlands innerhalb von 30 Tagen vorzusehen, der anhand des Betrags berechnet wird, der im Einnahmenplan des Haushalts- plans festgelegt ist. Der Beitrag Lettlands wird in Euro berechnet und gezahlt. Lettland zahlt ihren Beitrag im Rahmen dieses Beschlusses gemäß den in diesem Absatz festgelegten Fristen. Bei nicht fristgerechter Zahlung werden Verzugszinsen zu dem Satz erhoben, der dem Interbank Offered Rate (IBOR) für einen Monat in Euro entspricht, der von der International Swap Dealers’ Association auf der ISDA-Seite von Reuters angegeben wird. Dieser Satz erhöht sich bei weiterem Verzug um 1,5 % monatlich. Der erhöhte Satz wird auf den gesamten Verzugszeitraum angewendet. Die Zinsen werden jedoch nur fällig, wenn der Beitrag später als dreißig Tage nach den in diesem Absatz festgelegten Zahlungsfristen gezahlt wird. Reisekosten, die lettischen Vertretern und Sachverständigen infolge der Mitwirkung an der Arbeit der Ausschüsse im Sinne von Anhang I Punkte 6 und 8 sowie den Mitwirkenden an der Umsetzung des Fünften Rahmenprogramms und des Fünften Euratom-Rahmenprogramms entstehen, werden von der Kommission auf der gleichen Grundlage und nach den gleichen Verfahren erstattet wie für die Vertreter und Sachverständigen der Mitgliedstaaten der Europäischen Union. 3. Der finanzielle Beitrag Lettlands zum Fünften Rahmenprogramm und zum Fünften Euratom-Rahmen- programm nach Anhang I Punkt 5 bleibt für das jeweilige Haushaltsjahr in der Regel unverändert. 18. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 75/45 Zum Zeitpunkt des Rechnungsabschlusses für das Haushaltsjahr (n) nimmt die Kommission im Rahmen der Haushaltsrechnung eine Bereinigung der Rechnung hinsichtlich der Beteiligung Lettlands vor, wobei Änderungen aufgrund von Umbuchungen, Streichungen, Übertragungen, aufgehobenen Mittelbindungen oder Berichtigungs- und Nachtragshaushalten während des Haushaltsjahres berück- sichtigt werden. Diese Bereinigung erfolgt zum Zeitpunkt der zweiten Zahlung für das Jahr (n+1). Weitere Bereinigungen erfolgen jedes Jahr bis zum Juli 2006. Zahlungen durch Lettland werden unter den Gemeinschaftsprogrammen als Haushaltseinnahmen verbucht, die der entsprechenden Haushaltslinie im Einnahmenplan des Gesamthaushaltsplans der Europäischen Union zugewiesen werden. Die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Union findet auf die Verwaltung der Mittel Anwendung. 4. Spätestens am 31. März jedes Haushaltsjahres (n+1) wird Lettland die Mittelaufstellung des vorherge- henden Haushaltsjahres (n) für das Fünfte Rahmenprogramm und das Fünfte Euratom-Rahmenpro- gramm zur Unterrichtung vorgelegt; dabei wird der Form der Haushaltsrechnung der Kommission gefolgt


title: 1999 m. vasario 8 d. Komisijos Sprendimas nustatantis sąlygas, kuriomis plastikinėms dėžėms bei plastikiniams padėklams gali būti taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su Direktyvoje 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekoms nustatytais sunkiųjų metalų koncentracijos lygiais (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 246)Tekstas svarbus EEE.

text: 234 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/23 t. 31999D0177 1999 3 4 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 56/47 KOMISIJOS SPRENDIMAS 1999 m. vasario 8 d. nustatantis sąlygas, kuriomis plastikinėms dėžėms bei plastikiniams padėklams gali būti taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su Direktyvoje 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekoms nustatytais sunkiųjų metalų koncentracijos lygiais (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 246) (tekstas svarbus EEE) (1999/177/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, 1 straipsnis atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (1), ypač į jos 11 straipsnio 3 dalį, kadangi tuo atveju, kai naudojamos plastikinės dėžės ir plastiki- niai padėklai, gali būti verčiama laikytis atitinkamų sąlygų; Šis sprendimas taikomas visoms pakuotėms, kurioms taikoma Direktyva 94/62/EB, o jo tikslas – nustatyti sąlygas, kuriomis, nepažeidžiant Direktyvos 96/62/EB 22 straipsnyje nustatytos leidžiančios 94/62/EB 11 straipsnyje nurodytų koncentracijos lygių negalima taikyti plastikinėms dėžėms ir plastikiniams padėklams, naudojamiems taikant uždaros ir kontroliuojamos produktų grandinės sistemą. nuostatos, Direktyvos nukrypti kadangi pakartotinis pakuotės naudojimas ir pakuočių atliekų perdirbimas yra pagrindiniai direktyvos tikslai; 2 straipsnis kadangi naujai pakuotei leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sąlygos iš esmės turėtų būti taikomos visoms pakuotėms grandinėje, kurioje pradedama naudoti nauja pakuotė; kadangi minėtos leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimas turi pasibaigti praėjus 10 metų nuo jos įsigaliojimo, nebent Direkty- vos 94/62/EB 21 straipsnyje nustatyta tvarka būtų nuspręsta šį laiką pratęsti; kadangi šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 94/62/EB 21 straipsnį įkurto Komiteto nuomonę, (1) OL L 365, 1994 12 31, p. 10. Šiame sprendime: — taikomi Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnyje nustatyti apibrėžimai, — „sąmoningas pridėjimas“ – tai tyčinis medžiagos panaudoji- mas sudarant pakuotę arba pakuotės sudedamąją dalį, kai norima, kad ji, suteikdama konkrečias savybes, išvaizdą arba kokybę, išliktų galutinėje pakuotėje arba jos sudedamoje daly- je. Perdirbtų medžiagų naudojimas gaminant naujas pakavimo medžiagas, kai tam tikroje perdirbtų medžiagų dalyje gali būti kontroliuojamų metalų, nelaikomas sąmoningu pridėjimu, — „atsitiktinis buvimas“ – tai toks atvejis, kada pakuotėje arba pakuotės sudedamojoje dalyje netyčia atsiranda metalas, 13/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 235 — „uždara ir kontroliuojama produktų grandinė“ – tai tokia sis- tema, kurioje produktai cirkuliuoja kontroliuojant jų pakarto- tinį panaudojimą bei paskirstymą, ir perdirbtos medžiagos yra gaunamos tik iš šių grandinės objektų, tad pridėti pašalinių medžiagų techniškai galima tik minimaliai, o minėtus objek- tus galima pašalinti tik laikantis specialios patvirtinimo pro- cedūros, kad būtų padidinta grąžinimo norma. 3 straipsnis Švino, kadmio, gyvsidabrio ir šešiavalenčio chromo bendra koncentracija plastikinėse dėžėse ir plastikiniuose padėkluose gali viršyti 600 ppm, 250 ppm ir 100 ppm jų svorio, jei laikomasi visų šio sprendimo 4 ir 5 straipsniuose nustatytų sąlygų. 4 straipsnis Reikalaujama, kad plastikinė dėžė ir plastikinis padėklas, kuriems leidžianti nukrypti nuostata, būtų pagaminti yra taikoma ši kontroliuojamo perdirbimo proceso metu, kai perdirbta medžiaga būtų gaunama tik iš plastikinių dėžių arba plastikinių padėklų ir būtų tik minimalios techninės galimybės pridėti papildomos medžiagos, t. y. ši medžiaga sudarytų ne daugiau kaip 20 % viso svorio. Sugrąžinti likučiai, kurių panaudoti jau nebeįmanoma, turėtų būti apdorojami remiantis šio sprendimo 5 straipsnio nuostatomis. Gaminant arba paskirstant negalima sąmoningai pridėti švino, kadmio, gyvsidabrio ar šešiavalenčio chromo; bet kuris iš šių elementų gali tik atsitiktinai pasitaikyti medžiagoje. Sunkiųjų metalų bei plastikiniame padėkle gali viršyti nustatytas koncentracijos ribas tik pridėjus perdirbtų medžiagų. koncentracijos plastikinėje dėžėje kaip 90 %. Pagal šią sistemą atsiskaitoma už visus naudoti tinkamus vienetus, kurie atiduodami naudoti arba daugiau nebenaudojami, visi sugrąžinti vienetai, kurie daugiau nebenaudojami, šalinami taikant konkrečią atitinkamų institucijų patvirtintą procedūrą arba perdirbami perdirbimo proceso metu, kai perdirbta medžiaga gaunama vien iš plastikinių dėžių ir plastikinių padėklų, o pašalinės medžiagos turi būti tik tiek, kiek techniškai būtina, t. y. ne daugiau kaip 20 % viso svorio, gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas kasmet parengia raštišką kurioje atitikimo deklaraciją, ataskaitą, Joje turi nurodoma, kaip laikomasi šio sprendimo sąlygų. atsispindėti galimi sistemos pokyčiai įgaliotieji ir nurodyti atstovai, įskaitant metinę gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas saugo šiuos dokumentus ne mažiau kaip ketverius metus, kad galėtų juos pateikti atitinkamoms nacionalinėms institucijoms patikrinti, jei nei gamintojas, nei jo įgaliotasis atstovas nėra įsikūrę Bendrijoje, techninius dokumentus privalo turėti į Bendrijos rinką pateikiantis produktus asmuo. 6 straipsnis Pirmiau paminėti reikalavimai siejami su Direktyvos 94/62/EB 11 straipsniui taikomomis išlygomis ir nepažeidžia tos direktyvos 9 straipsnyje numatytos atitikties vertinimo procedūros. 7 straipsnis Šis sprendimas galioja dešimt metų po jo įsigaliojimo dienos. 5 straipsnis 8 straipsnis Plastikinėms dėžėms ir plastikiniams padėklams, kuriems yra taikomas sprendimas, kontroliuojama paskirstymo bei pakartotinio naudojimo sistema turi būti taikoma laikantis šių sąlygų: šis naujos plastikinės dėžės ir nauji plastikiniai padėklai, turintys kontroliuojamų metalų, ir akivaizdžiai identifikuojami, turi būti pastoviai turi būti nustatyta inventorizacijos ir apskaitos sistema, įskaitant administracinės ir finansinės atsakomybės metodą, kad būtų galima dokumentais patvirtinti šio sprendimo nuostatoms, įskaitant grąžinimo laipsnį, t. y. grąžintinų vienetų, kurie, juos panaudojus, ne išmetami, o sugrąžinami gamintojui arba pakuotojui/pildytojui ar jo įgaliotajam atstovui, procentas, kuris turi būti kuo didesnis, tačiau per visą plastikinių dėžių arba plastikinių padėklų naudojimo laiką niekada neturi būti mažesni atitikimą įskaitant Valstybės narės praneša apie praktines priemones, kontrolę, patikrinimus ir t. t. , kurias jos įgyvendina remdamosi ataskaita, kurią būtina pateikti vadovaujantis Direktyvos 94/62/EB 17 straipsnio nuostatomis. 9 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1999 m. vasario 8 d. Komisijos vardu Ritt BJERREGAARD Komisijos narys