title: Komisijas Regula (EK) Nr. 362/1999 (1999. gada 18. februāris), ar ko uzliek pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas, Indijas, Meksikas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam un piekrīt dažu Ungārijas un Polijas eksportētāju piedāvātajām saistībām

formats: html pdf print

text: 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 3 31999R0362 L 45/8 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 19. 2. 1999. KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 362/1999 (1999. gada 18. februāris), ar ko uzliek pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas, Indijas, Meksikas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam un piekrīt dažu Ungārijas un Polijas eksportētāju piedāvātajām saistībām EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (2), un jo īpaši tās 7. un 8. pantu, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, tā kā: (1) (2) A. PROCEDŪRA Komisija 1998. gada 20. maijā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (3) par antidempinga proce- dūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (še turpmāk – “Ķīnas”), Indijas, Korejas Republikas (še turp- māk – “Korejas”), Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes stiepļu trošu un tauvu importu Kopienā. 1998. gada 30. jūlijā Komisija paziņoja arī par antidem- pinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ungārijas, Meksi- kas un Polijas izcelsmes tā paša ražojuma importu (4). Minētās procedūras uzsāka pēc tam, kad Eiropas Savienī- bas Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) 1998. gada aprīlī un jūnijā iesniedza divas sūdzības to Kopienas ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu Kopienas stiepļu trošu un tauvu ražotāju. Sūdzībās bija sniegti pie- rādījumi par minētā ražojuma dempingu un par tā rezul- tātā nodarīto būtisko zaudējumu, un tos atzina par pietie- kamiem, lai pēc apspriešanās pamatotu procedūras uzsākšanu. Dempinga un zaudējuma analīzes nolūkā turpmāk nolēma minētās divas procedūras apvienot (skat. 6. apsvērumu). (1) OV L 56, 6. 3. 1996. , 1. lpp. (2) OV L 128, 30. 4. 1998. , 18. lpp. (3) OV C 155, 20. 5. 1998. , 11. lpp. (4) OV C 239, 30. 7. 1998. , 3. lpp. (3) (4) Komisija par to oficiāli informēja Kopienas ražotājus, kas bija iesnieguši sūdzības, ražotājus eksportētājus un impor- tētājus, piegādātājus un lietotājus, uz ko šie jautājumi attie- cas, kā arī attiecīgās asociācijas un eksportētājvalstu pār- stāvjus. Ieinteresētajām pusēm deva iespēju rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un prasīt, lai tos uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumos par procedūru uzsākšanu. lai tās Uzklausīja visas ieinteresētās puses, kas vēlējās, uzklausītu. Komisija visām zināmajām ieinteresētājām pusēm nosūtīja aptaujas anketas. Ņemot vērā lielo Kopienas ražotāju skaitu, kuri iesniedza sūdzības, un termiņus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 384/96 (še turpmāk “pamatregula”) 6. panta 9. punktā, Komisija nolēma zaudējumu izvērtēt, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ņemot vērā izlases kārtā atlasītu sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju apsvēru- mus. Komisija saņēma atbildes no 21 ražotāja eksportētāja attiecīgajās valstīs, trīs importētājiem un trīs iepriekšējās nozares piegādātājiem. Komisija nesaņēma nevienu atbildi no patērētāju nozares pārstāvjiem. (5) Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu dempinga, zaudējuma un Kopienas interešu pagaidu noteikšanas nolūkā, un veica pārbaudes apmeklē- jumus šādos uzņēmumos: A. Kopienas ražotāji – sūdzības iesniedzēji a) Dānija Randers Rebslageri b) Francijā Trefileurope c) Vācija BTS Drahtseile GmbH d) Itālija Redaelli Tecnacordati SpA e) Spānija Trenzas y Cables SL f) Apvienotā Karaliste Bridon International Limited 4 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. B. Ražotāji eksportētāji a) Ungārija Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskol b) Indija Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Calcutta Mohatta & Heckel, Mumbai c) Koreja Kiswire Ltd, Seoul and Pusan Manho Rope & Wire Ltd, Pusan Chung Woo Rope Co. , Ltd, Pusan Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd, Suncheon d) Meksika Aceros Camesa SA de CV, Mexico Cablesa SA de CV, Queretaro Pēdējā uzņēmumā veica pārbaudi, bet tika konsta- tēts, ka minētais uzņēmums izmeklēšanas laika posmā nav eksportējis attiecīgo ražojumu, un tādēļ šo uzņēmumu antidempinga procedūrā neņēma vērā. e) Polija Drumet SA, Wloclawek “Linodrut” Group (1) f) Dienvidāfrika Haggie Rand Limited, Cleveland C. Saistītie importētāji Kopienā a) Indija: Usha Martin Europe Limited (Ap- vienotā Karaliste) Usha Martin Scandinavia (Dānija) b) Koreja: Kiswire Europe BV (Nīderlande) c) Dienvidāfrika: Haggie Rand Europe (Beļģija), Le Lis (Beļģija) (6) Dempinga izmeklēšanu veica saistībā ar abām procedūrām laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. martam (še turpmāk “izmeklēšanas laika posms”). (1) Antidempinga procedūra attiecas uz šādiem minētās grupas uzņēmu- miem: — Slaskie Zaklady Lin i Drutu “Linodrut” Spólka Akcyjna, — Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia, — Fabryka Lin i Drutów “Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnos- cia, Zaudējuma izmeklēšanu veica laika posmā no 1994. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. martam (še turpmāk “attie- cīgais laika posms”). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgais ražojums (7) Attiecīgais ražojums ir tērauda troses un tauvas, tostarp slēgta tinuma troses, izņemot nerūsošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru vairāk nekā 3 mm (še turpmāk saskaņā ar terminoloģiju, ko izmanto attiecīgā rūpniecības nozare, sauktas par “tērauda stiepļu trosēm” jeb “SWR”). Tās pašreiz klasificē ar KN kodiem 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 un 7312 10 99. Tērauda stiepļu trosēm ir trīs galvenās sastāvdaļas – tērauda stieple, kas veido vijumu, vijumi, kas ir apvīti serdei, un pati serde. Šīs sastāvdaļas var būt dažādi darinātas atkarībā no tērauda stiepļu troses paredzētās izmantošanas prasī- bām. Dažkārt kā tērauda stiepļu trosi var izmantot vienu stieples vijumu. Ir dažādas kvalitātes tērauda stieples ar atšķirīgu stiepes sti- prumu un diametru. Tērauda stieple var būt galvanizēta (t. i. , pārklāta ar cinku) vai gaiša. Vijumu iegūst, cieši savijot kopā vairākas stieples, kas sakārtotas dažādās ģeometriskās kombinācijās vai veidos (t. i. , “standard”, “seal”, “filler” un “warrington”). Tērauda stie- ples daudzums, izmērs un kvalitāte, kā arī tās īpašā uzbūve nosaka katras tērauda stiepļu troses veida īpašības. Parasti savij vijumus un tos apvij serdei, kas var būt no šķiedras (dabīgas vai sintētiskas), tērauda vai abu šo mate- riālu kombinācijas. Tērauda stiepļu trosēm ir arī citas specifikācijas, piemēram, stieples virziens, iepriekš veidota forma vai citas (piemē- ram, blīvēta stieple, kabeļa stieple, rotācijas pretestība). Parasti tās šķērsgriezumā ir apaļas, bet var būt arī taisnstūr- veida. Tās var būt grieztas pēc garuma vai aprīkotas (ar āķiem, riņķiem) un pārklātas ar plastmasu. Tērauda stiepļu troses izmanto dažādi, tostarp vispārējiem nolūkiem, zvejniecībā, jūrniecībā/kuģniecībā, naftas un gāzes ieguves rūpniecībā, kalnrūpniecībā, mežsaimniecībā, gaisa transportā, inženierceltniecībā, būvniecībā un dažāda veida pacēlājos. Lai gan minētos ražojumus izmanto dažādi un tiem ir atšķirīgas fiziskās īpašības, tos uzskata par vienu un to pašu ražojumu. 2. Līdzīgi ražojumi — Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, — Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut Linmet” spólka z organic- zona odpowiedzialnoscia (8) Lai gan daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka dažādu eks- portētājvalstu attiecīgie ražojumi nav līdzīgi, Komisija nav konstatējusi būtiskas atšķirības dažādu veidu tērauda stie- pļu trošu galvenajās fiziskajās un tehniskajās īpašībās (sk. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 5 aprakstu iepriekš). Lai gan ir ļoti plašs tērauda stiepļu trošu patērētāju nozaru skaits, konstatēts, ka visas tērauda stie- pļu troses pamatā izmanto vienādi. Tērauda stiepļu trosēm, kas ražotas un pārdotas Dienvidā- frikas, Indijas, Korejas, Meksikas, Polijas un Ungārijas iek- šējā tirgū, un tām, kas ražotas un pārdotas Kopienā, ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības un izmantojuma veidi kā trosēm, kas uz Kopienu eksportētas no minētajām val- stīm. Turklāt attiecībā uz katru ražojuma veidu tika kon- statēts, ka tērauda stiepļu troses, kas Kopienā importētas no minētajām valstīm, ir savstarpēji aizvietojamas ar Kopienā ražotajām trosēm. Tādēļ visas tērauda stiepļu tro- ses ir uzskatāmas par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. C. DEMPINGS 1. Normālā vērtība a) Vispārīgā metode (Ķīna, Ungārija, Indija, Koreja, Meksika, Polija, Dienvidāfrika un Ukraina) (9) Lai noteiktu normālo vērtību, sākumā noteica, vai attiecībā uz katru procedūrā iesaistīto valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, kopējais attiecīgā ražojuma vietējās pārdo- šanas apjoms bija reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i. , vai šī vietējā pārdošana bija vairāk nekā 5 % no attiecīgā uz Kopienu eksportētā ražojuma pār- došanas apjoma. Pēc tam pārbaudīja, vai katram ražojuma veida kopējais vietējās pārdošanas apjoms bija 5 % vai vairāk no tā paša uz Kopienu eksportētā ražojuma veida pārdošanas apjoma. Tiem ražojumiem, kas atbilda šim 5 % testam, pārbaudīja, vai pārdošana pietiekami lielā apjomā ir veikta parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Ja ražojuma veidam vietējās pārdošanas apjoms par cenām, kas ir augstākas par vienas vienības izmaksām, bija vismaz 80 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtī bu noteica, ņemot vērā vidējās svērtās cenas, kas faktiski maksātas vie- tējās tirdzniecības darījumos. Ja ražojuma veidam rentablu darījumu apjoms bija mazāks nekā 80 %, taču ne mazāks kā 10 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, kas faktiski maksāta, rentabli veicot pārējos vietējās tirdzniecības darījumus. (10) Tiem ražojumu veidiem, kuru vietējās pārdošanas apjoms bija mazāks nekā 5 % no uz Kopienu eksportētā apjoma vai kuru rentablu vietējās pārdošanas darījumu apjoms bija mazāks nekā 10 %, šo ražojumu veidu vietējo pārdošanu uzskatīja par nepietiekamu pamatregulas 2. panta 2. punkta 4) apakšpunkta izpratnē un tādēļ neņēma vērā. Šādos gadījumos, nosakot normālo vērtību, ņēma vērā citu ražotāju prasīto vidējo svērto cenu attiecīgajā valstī attie- cīgā ražojuma veida reprezentatīviem pārdošanas apjo- miem vietējā tirgū parastos tirdzniecības apstākļos saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. (11) Ja ražojuma veidam bija nepietiekams pārdošanas apjoms vai nebija citu ražotāju reprezentatīvu pārdošanas apjomu vietējā attiecīgās valsts tirgū, normālo vērtību aprēķināja, ņemot vērā ražošanas izmaksas, kas radušās attiecīgajam ražotājam eksportētājam, ražojot attiecīgo ražojuma veidu, tām pieskaitot pamatotu summu pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām un peļņai saskaņā ar pama- tregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Nosakot pārdošanas, vis- pārējās un administratīvās izmaksas, ņēma vērā reprezen- tatīvu pārdošanas apjomu vietējā tirgū un peļņas normu reprezentatīvam parastos tirdzniecības apstākļos veiktas pārdošanas apjomam. b) Pieejamas informācijas izmantošana (Indija un Polija) (12) Viens Indijas un viens Polijas ražotājs eksportētājs nav snie- dzis atbilstošu informāciju par normālo vērtību; jo īpaši informācija par ražošanas izmaksām bija nepietiekama. Šajos apstākļos saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. un 5. punktu šo uzņēmumu ražojumu normālā vērtība bija jānosaka, ņemot vērā pieejamos faktus. Provizoriski tika nolemts, ka vispiemērotākā ir informācija par attiecīgās valsts otra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojas, ražojumu normālo vērtību. c) Analogā valsts attiecībā uz ārpustirgus ekonomikas valstīm (Ķīna un Ukraina) (13) Tā kā Ķīnu un Ukrainu uzskata par ārpustirgus ekonomi- kas valstīm, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālo vērtību vajadzēja noteikt pēc tirgus ekonomikas trešās valsts. Sūdzības iesniedzējs ierosināja par šādu ana- izmantot Norvēģiju, un tā tika minēta logo valsti 6 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Minētajā paziņo- jumā noteiktajā termiņā viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepiekrita šim ierosinājumam un ieteica kā alternatīvu izmantot Indiju. Arī viens Ukrainas ražotājs tam nepiekrita un ieteica kā analogo valsti izmantot Turciju. Pēc izmeklēšanas atklājās, ka Norvēģija nevar būt analogā valsts, jo tajā ir tikai viens ražotājs un ierobežots importa apjoms, tādēļ konkurence Norvēģijas tirgū ir ļoti ierobežo- ta; turklāt vietējais tirgus ir ļoti mazs. Izmeklēja iespēju izmantot Amerikas Savienoto Valstu normālo vērtību, jo šajā valstī ir liels ražojumu klāsts, ko pārdod konkurences tirgū. Tikai viens no Amerikas uzņē- mumiem, ar ko sazinājās, piekrita sadarboties. Tomēr izmeklēšanas laikā atklājās, ka šā ražotāja sadarbības apjoms nebija pietiekams, lai Komisija varētu pietiekamā mērā attiecībā uz katru ražojuma veidu pārbaudīt to cenu līmeni, kas maksātas ASV tirgū, un ražošanas izmaksas. Vienlaicīgi Komisija pārbaudīja, vai Taizeme un Turcija varētu būt atbilstošas analogās valstis. Sazinājās ar vairā- kiem uzņēmumiem, bet, neskatoties uz Komisijas ievēro- jamām pūlēm, tie atteicās sadarboties. Šajos apstākļos nolēma izmantot vienu no tirgus ekono- mikas valstīm, kas iesaistītas procedūrā. Indiju uzskatīja par vispiemērotāko analogo valsti saskaņā ar pamatregu- las 2. panta 7. punktu. Pirmkārt, Indijas tirgus ir liels un tajā ir liels skaits konkurējošu vietējo ražotāju; otrkārt, attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomi Indijas tirgū ir vis- reprezentatīvākie, salīdzinot ar Ķīnas un Ukrainas eksportu uz Kopienu. Minēto iemeslu dēļ Ķīnas un Ukrainas uz Kopienu ekspor- tējamo ražojumu normālo vērtību noteica, ņemot vērā cenas, ko faktiski maksājuši neatkarīgi patērētāji Indijas tirgū vai kas tiem jāmaksā. 2. Eksporta cena a) Vispārīgā metode (14) Ja eksporta pārdošanu uz Kopienu veica tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica, ņemot par pamatu cenas, kuras šie pircēji faktiski ir samaksājuši vai kuras tiem būtu jāmaksā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. (17) (15) Indijā, Korejā un Dienvidāfrikā eksporta cenas noteica, ņemot vērā cenas, par kurām importētos ražojumus pir- moreiz pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Kopienā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Veica pielā- gojumus attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās no importēšanas līdz tālākpārdošanai, ietverot pamatotu pār- došanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normu. Peļņas līmeni noteica, pamatojoties uz informāciju par peļņu, ko iesnieguši procedūrā neiesaistīti attiecīgā ražojuma importētāji Kopienā, kuri sadarbojas, ja šādu informāciju uzskatīja par ticamu un reprezentatīvu. b) Individuāls režīms (Ķīna) (16) Četri Ķīnas ražotāji eksportētāji pieprasīja individuālu režīmu, t. i. , individuālu eksporta cenu noteikšanu un līdz ar to individuālas dempinga starpības aprēķināšanu katram. Komisija pārbaudīja, vai šiem uzņēmumiem faktiski un juridiski ir tāda mēra neatkarība no valsts, kas būtu salīdzi- nāma ar neatkarības pakāpi tirgus ekonomikas valstī. Lai to noskaidrotu, šiem uzņēmumiem uzdeva sīkus jautājumus par īpašumtiesībām, uzņēmuma vadību, kontroli un tirdz- niecības un uzņēmējdarbības politikas noteikšanu. Saņemot atbildes, Komisijai secināja, ka minētie četri uzņē- mumi nav pietiekami neatkarīgi no Ķīnas valsts iestādēm. Šo uzņēmumu kapitāls pieder valstij, kurai pieder arī ražo- šanas iekārtas. Viena uzņēmuma iesniegtie uzņēmuma dokumenti liecinā- ja, ka lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz visiem svarīgākajiem darījumiem ir valstij, bet pārējie trīs uzņē- mumi neiesniedza savu statūtu kopijas. Tādēļ nebija iespējams noteikt, vai šie uzņēmumi darbojas neatkarīgi no Ķīnas valsts iestādēm, vai tie var brīvi lemt par atalgojumu, ražošanas apjomu un cenu noteikšanas politiku, un jo īpaši par pārdošanas apjomiem vietējā un eksporta tirgū. Tāpēc tika nolemts, ka šiem četriem uzņēmumiem nav jāpiemēro individuāls režīms. 3. Salīdzinājums Lai salīdzinājums būtu godīgs, pielāgojumu veidā tika izda- rītas pienācīgas korekcijas attiecībā uz sūdzībās minētajām atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu – netiešie nodokļi, pārvadājuma, apdrošināšanas, apstrādes un pārkraušanas izmaksas, papildu izmaksas, iepakošanas un kredītsaistību izdevumi, izmaksas pēc pārdošanas un komisijas maksas. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 7 (18) Trīs Korejas uzņēmumi, viens Ungārijas un viens Indijas uzņēmums prasīja korekciju attiecībā uz ievešanas maksā- jumiem. Šī prasība tika apmierināta attiecībā uz Ungārijas uzņēmumu un Korejas uzņēmumiem, izņemot vienu, kas nespēja pierādīt, ka pastāv tieša saistība starp ievestajām izejvielām, kuras izmantotas vietējā tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma ražošanā, un korekciju, kas prasīta par ievešanas maksājumiem. Korekciju nepiešķīra Indijas uzņēmumam, kas nevarēja pierādīt, ka dažas izejvielas, galvenokārt cinks, ir ievestas, maksājot nodokļus, un ir fiziski iekļautas vie- tējā tirgū pārdotajā attiecīgajā ražojumā. (19) Dienvidāfrikas uzņēmums un viens Polijas uzņēmums pra- sīja korekciju attiecībā uz tirdzniecības līmeņa atšķirībām. Dienvidāfrikas uzņēmums savu prasību pamatoja ar to, ka vietējā tirgū pārdošanu veic tieši neatkarīgiem patērētājiem vai, izmantojot filiāles, bet eksporta pārdošanu veic lieliem izplatītājiem, kas ražojumu pārdod tālāk. Attiecībā uz pār- došanu caur filiālēm uzņēmums apgalvoja, ka filiāles veic plašākas funkcijas un par augstākām cenām nekā cenas, par kurām ražojumus pārdod tieši no rūpnīcas. Šo prasību neapmierināja, jo uzņēmums nevarēja pierādīt, ka vietējā tirgū ir vienota cenu atšķirība starp cenām, pārdodot ražo- jumu neatkarīgiem patērētājiem, un cenām, pārdodot caur filiālēm. (20) Viens Polijas uzņēmums apgalvoja, ka eksportētie ražojumi Kopienā pārdoti izplatītājiem un vairumtirgotājiem, kas nopirkuši lielus daudzumus, bet vietējā tirgū ražojumi pār- doti izplatītājiem un tiešajiem lietotājiem, kas iepirkuši mazus daudzumus. Tomēr uzņēmums nesniedza pierādī- jumus tam, ka minētās dažādās patērētāju grupas veic dažādas funkcijas vai ka eksportētājvalsts tirgus dažādos tirdzniecības līmeņos ir vienotas un konkrētas cenu atšķi- rības. Tādēļ nav pamatojuma veikt korekciju. (21) Viens Indijas uzņēmums prasīja, lai Komisija, aprēķinot kredīta izmaksas, lieto faktisko maksāšanas dienu, nevis rēķinā minētos maksāšanas noteikumus. Šo prasību norai- dīja, jo uzskatīja, ka, nosakot maksātās cenas, nav jāņem vērā faktiskā maksāšanas diena, bet gan rēķinā noteiktie maksāšanas noteikumi. (22) Dienvidāfrikas uzņēmums prasīja korekciju attiecībā uz valūtas konvertēšanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu, pamatojot savu prasību ar to, ka Dienvidāfrikas randa novērtēšanas pret Eiropas valūtām dēļ izmeklēšanas laika posmā eksporta cenas būtu jāpielā- go. Šo prasību noraidīja, jo valūtu maiņas kursu svārstības nebija ilgstošas. (23) Mminētais Polijas uzņēmums prasīja savu ražojumu nor- mālās vērtības korekciju, pamatojot savu prasību ar to, ka uzņēmums pārdošanu vietējā tirgū veicis galvenokārt no krājumiem, tādēļ radušās izmaksas šo krājumu finansēša- nai, savukārt eksporta tirgum uzņēmums ražojis pēc pasū- tījuma. Šo korekciju prasīja saskaņā ar 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu. Tā kā uzņēmums nesniedza pierādījumus tam, ka atšķirības finansēšanas izmaksās ietekmējušas cenu salīdzināmību, un trūka pierādījumu tam, ka patērētāji tādēļ vietējā tirgū maksājuši atšķirīgas cenas, prasību neap- mierināja. 4. Dempinga starpība a) Metodoloģija (24) Vidējo svērto normālo vērtību katram ražojuma veidam salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, ražotāja cenas līmenī un tajā pašā tirdzniecības līmenī, saskaņā ar pama- tregulas 2. panta 11. punktu. Šis salīdzinājums liecināja par visu iesaistīto valstu ražojumu dempingu, izņemot Koreju. (25) Uzņēmumiem, uz ko attiecas procedūra, bet kas nesadar- bojās un neatbildēja uz Komisijas aptaujas anketas jautāju- miem, nesniedza par sevi nekādu informāciju vai nesnie- dza vajadzīgo informāciju izmeklēšanas laikā, dempinga starpību noteica, ņemot vērā faktus, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Lai šīs izmeklēšanas nolūkā noteiktu sadarbības līmeni, Eiropas Kopienu Statistikas biroja rādītājus salīdzināja ar ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sniegtajiem rādītā- jiem par eksporta uz Kopienu apjomu. Veicot salīdzināša- nu, konstatēja, ka vispārējais sadarbības līmenis visām izmeklēšanā iesaistītajām valstīm ir augsts. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka dempinga starpība uzņēmumiem, kas nav sadarbojušies, ir jānosaka tās augstākās vai vienīgās dem- pinga starpības līmenī, kas paredzēta attiecīgās valsts ražo- tājam eksportētājam, kas sadarbojās, jo nav pamata uzska- tīt, ka ražotājs eksportētājs, kas nav sadarbojies, ir veicis ierobežotāku dempingu nekā augstākā konstatētā dem- pinga starpība. 8 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. Minēto pieeju uzskatīja par vajadzīgu arī tādēļ, lai novēr- stu situāciju, ka daži ražotāji, kuri nav sadarbojušies, iegūst atlaides un iespēju apiet izmeklēšanu. ražošanas nozares definīcijas, jo tas ir saistīts ar importē- tāju un izplatīšanas/tirdzniecības uzņēmumu ķēdi, kas ieveduši attiecīgo ražojumu Kopienā no izmeklēšanas val- stīm attiecīgajā laika posmā. b) Dempinga starpības līmenis (26) Provizoriski noteiktā dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas uz Kopienas robežas, ir: Ķīnā: (27) Ungārijā: 74,8 %. Jānorāda, ka minētais sūdzības iesniedzējs Kopienas ražo- tājs izmeklēšanas laika posmā pats nebija veicis nekādu ievešanu. — Dótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt: 33,9 %, — ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadar- 33,9 %. bojušies: (28) Indijā: — Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd: 39,8 %, — Mohatta & Heckel: 40,2 %, — ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadar- 40,2 %. bojušies: (29) Korejā: — Kiswire Ltd: — Manho Rope & Wire Ltd: — Chung Woo Rope Co. , Ltd: — Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd: Šīs ir minimālās dempinga starpības. 1,2 %, 0,1 %, 0,2 %, 0,4 %. (30) Meksikā: — Camesa SA de CV: 95,6 %, — ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadar- 95,6 %. bojušies: (31) Polijā: — Drumet SA: — “Linodrut” Group: 35,0 %, 56,1 %, — ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadar- 56,1 %. bojušies: (32) Dienvidāfrikā: — Haggie Rand Limited: 132 %, — ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadar- 132 %. bojušies: (33) Ukrainā: 54,8 %. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE 1. Kopienas produkcija (34) Vairāki ražotāji eksportēji prasīja saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 2. punktu izslēgt vienu sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju no Kopienas Attiecībā uz tirdzniecības uzņēmumiem minētajā grupā Komisija noskaidroja, ka sūdzības iesniedzējs Kopienas ražotājs patiesi ir daļa no uzņēmumu grupas, kas ietver importētāju un izplatīšanas uzņēmumus, un ka tie ir ieve- duši tērauda stiepļu troses no attiecīgajām valstīm izmek- lēšanas laika posmā. Tika konstatēts, ka minētās uzņē- struktūra laikā no 1994. gada līdz mumu grupas izmeklēšanas laika posmam ir mainījusies. Tomēr visā izmeklēšanas laika posmā sūdzības iesniedzējam Kopienas ražotājam un minētajam importētājam un izplatīšanas uzņēmumiem bijusi kopīga saimniecība, un tādēļ tos uzskata par saistītiem uzņēmumiem. Komisija izvērtēja minētās uzņēmumu grupas struktūru un konstatēja, ka nevar izslēgt, ka saistīto uzņēmumu starpā varējusi būt zināma kontrole vai nu tiešā veidā vai caur kopīgo kontrolakciju sabiedrību. Komisija noskaidroja, ka minēto saistīto uzņēmumu veiktā importa par dempinga cenām apjoms izmeklēšanas laika posmā ir veidojis 2 % no Kopienas patēriņa, 6 % no kopējā trešo valstu importa apjoma un tikai 11 % no sūdzības iesniedzēja Kopienas ražotāja ražošanas apjoma. Tādēļ šā Kopienas ražotāja pamatdarbība ir tērauda stiepļu trošu ražošana. Attiecībā uz minētā sūdzības iesniedzēja Kopienas ražotāja darbību Kopienas tirgū Komisija konstatēja, ka, lai gan ir iespējama zināma kontrole, šis sūdzības iesniedzējs Kopie- nas ražotājs guva tādu pašu zaudējumu no importa par dempinga cenām kā pārējie sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji, par kuriem veica izmeklēšanu pašreizējās proce- dūras laikā. Šai sakarā ir jānorāda, ka minētais uzņēmums Kopienas tirgū attiecīgā importa dēļ neveica tādas tirdznie- cības darbības, kas būtiski atšķirtos no citu sūdzības iesnie- dzēju Kopienas ražotāju darbībām. Tika konstatēts, ka minētais Kopienas ražotājs izmeklēšanas laika posmā ir cietis no pastāvīga un būtiska cenu samazinājuma, ko izrai- sījis attiecīgo valstu izcelsmes imports (konstatēts vidējais svērtais cenu samazinājums 75,8 % apmērā). Tādēļ uzska- tīja, ka minētais sūdzības iesniedzējs Kopienas ražotājs nav guvis labumu no attiecīgā importa un nav bijis pasargāts no dempinga zaudējuma sekām. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 9 Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja, ka nav pamata izslēgt minēto sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju no kopējās Kopienas ražošanas nozares. pārstāv galveno Kopienas ražošanas apjoma daļu saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. (35) Komisija konstatēja, ka izmeklēšanas laika posmā daži sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji ir pirkuši tērauda stiepļu troses no dažādiem avotiem ārpus Kopienas, ietve- rot attiecīgās valstis. Tomēr šā importa apjoms ir nenozī- mīga daļa no kopējā ražošanas apjoma (t. i. , mazāk nekā 1 % no šo Kopienas ražotāju kopējā tērauda stiepļu trošu ražošanas apjoma). Tādēļ Komisija uzskatīja, ka šie pir- lai kumi veikti saskaņā ar parastu tirdzniecības praksi, papildinātu minēto ražotāju ražojumu klāstu ar mazu importa īpatsvaru. Šis imports ir bijis vajadzīgs, lai varētu piedāvāt pilnu ražojumu klāstu un konkurēt Kopienas tir- gū. E. ZAUDĒJUMI 1. Iepriekšējas piezīmes (40) Kā norādīts iepriekš, lai šajā procedūrā noteiktu zaudēju- mus, Komisija ir analizējusi datus par attiecīgo laika posmu. Tomēr ir jānorāda, ka attiecībā uz zaudējumu rādī- tājiem attiecīgajā laika posmā Komisija nolūkā veikt ikga- dēju salīdzinājumu par pamatu rādītāju ekstrapolēšanai attiecībā uz 12 mēnešu izmeklēšanas laika posmu izman- toja rādītājus par pilniem 15 mēnešiem (1997. gads un 1998. gada trīs mēneši). (36) Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja, ka Kopienas ražo- šanas nozare ietver visus uzņēmumus, kas izmeklēšanas laika posmā Kopienā ražoja tērauda stiepļu troses. Šos uzņēmumus turpmāk dēvē par “Kopienas ražotājiem”. 2. Datu vākšana par zaudējumiem 2. Kopienas ražošanas nozare (37) Vairāki mazi ražotāji, kas atbalstīja iesniegto sūdzību, nesniedza atbildes uz Komisijas aptaujas anketas jautāju- miem. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu par Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem uzskata pārējos ražotājus, kas sadarbojās. (38) Ņemot vērā minēto, “Kopienas ražošanas nozari” veido šādi 20 Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību: Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Vācija), Bridon International Limi- ted (Apvienotā Karaliste), BTS Drahtseile GmbH (Vācija), Cables Y Alambres Especiales Sa. (Spānija), Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Vācija), Cordoaria Oliveira SA (Portugāle), Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Vācija), Holding Ficadi (Francija), Iscar Funi Metalliche (Itālija), D. Koronakis SA (Grieķija), Metalcalvi Wire Ropes (Itālija), Midland Wire Cor- dage Co. , Ltd (Apvienotā Karaliste), Randers Rebslageri (Vā- cija), Redaelli Tecnacordati SpA (Itālija), Trefileurope (Francija), Trenzas Y Cables SL (Spānija), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Vācija), Voest–Alpine Austria Draht GmbH (Austrija), Vorn- bäumen–Stahlseile GmbH un Wadra GmbH (abi Vācijā). (39) Minētā Kopienas ražošanas nozare saražo 97 % no kopējā aprēķinātā Kopienas ražošanas apjoma un tādejādi tā (41) Komisija Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem pie- prasīja un no tiem ieguva informāciju par ražošanu, jaudu, jaudu izmantošanu, pārdošanas apjomu, krājumiem un nodarbinātību (“vispārējo informāciju”). Ņemot vērā Kopie- nas ražošanas nozares lielo ražotāju skaitu, un saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija pamatoja savus secināju- mus par pārējiem zaudējumu rādītājiem ar datiem, kas iegūti no atlasītiem Kopienas ražošanas nozares uzņēmu- miem, t. i. , cenas, rentabilitāte, ražošanas izmaksas un iegul- dījumi (“izlases veida informācija”). (42) minēto uzņēmumu atlasi veica atbilstīgi to ģeogrāfiskajai atrašanās vietai un uzņēmuma lielumam saražotās produk- cijas apjoma ziņā. Tādēļ atlasīto uzņēmumu skaitā ir gan lieli, gan mazi uzņēmumi. Bez tam jānorāda, ka Komisija šajā skaitā iekļāva sešus ražotājus no sešām dalībvalstīm. Atlasīto uzņēmumu ražošanas apjoms bija 61 % no Kopie- ražošanas nozares attiecīgā ražojuma ražošanas nas apjoma izmeklēšanas laika posmā. 3. Kopienas patēriņš (43) Kopienas patēriņu noteica pēc atbildēm uz aptaujas anke- tas jautājumiem (Kopienas ražošanas nozares uzņēmumu pārdošanas apjoms), Eiropas Kopienu Statistikas biroja informāciju (importa apjoms) un iesniegtās sūdzības infor- māciju (to Kopienas ražotāju pārdošanas apjoms, kas neies- niedza sūdzību). 10 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. Ņemot vērā minēto informāciju, Kopienas patēriņš ir nedaudz palielinājies no 141 000 tonnām 1994. gadā līdz 147 500 tonnām izmeklēšanas laika posmā, un kopumā ir palielinājies par 5 %. Jānorāda, ka laikā no 1994. līdz 1995. gadam patēriņš palielinājās (par 7 %) un no 1995. līdz 1996. gadam samazinājās (par 7 %). Patēriņš nedaudz palielinājās 1997. gadā, salīdzinot ar 1996. gadu. 4. Imports Kopienā no attiecīgajām valstīm a) Imports no Korejas (44) Ņņemot vērā, ka dempinga starpību tērauda stiepļu trošu importam no Korejas konstatēja de minimis apmērā, turp- mākā zaudējumu analīze neietver novērtējumu par Kore- jas importa ietekmi. b) Imports no Meksikas (45) Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka Eiropas Kopienu Statis- tikas biroja statistika par importu no Meksikas ir ievēro- jami zemāka nekā faktiskais importa apjoms attiecīgajā laika posmā. Šis apgalvojums bija pamatots ar to, ka tērauda stiepļu troses ir ievestas kā tērauda stieples ar diviem nepareiziem KN kodiem. Komisija sazinājās ar attiecīgās dalībvalsts muitas amatper- sonām, kuri pēc izmeklēšanas veikšanas apstiprināja, ka tērauda stiepļu troses ir ievestas ar tādiem KN kodiem, kādus norādījuši sūdzības iesniedzēji. Ņemot vērā šos rezultātus, Komisija nolēma iekļaut pieejamo Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistiku par diviem KN kodiem, kas izmantoti tērauda stiepļu trošu ievešanai no Meksikas. c) Uzkrāšanās (46) Komisija pārbaudīja, vai to tērauda stiepļu trošu imports, kura izcelsme ir Ķīnā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā, ir jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. (47) Šai sakarā viens no ražotājiem eksportētājiem iebilda pret Ungārijas izcelsmes importa kumulāciju, apgalvojot, ka Ungārijas izcelsmes importa pieaugumu apjoma ziņā nevar salīdzināt ar citu attiecīgo valstu izcelsmes importa pieau- gumu. valstu importa pieaugums pats par sevi nav pamatojums kumulācijas nepiemērošanai. Katrā ziņā Ungārijas importa pieaugums atbilda visu attiecīgo valstu kopējai importa pieauguma tendencei. Tādēļ Komisija secināja, ka Ungāri- jas importam ir jāpiemēro kumulācija. (48) Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka imports no Meksi- kas ir de minimis līmenī un tādēļ Meksika ir jāizslēdz no izmeklēšanas procesa un ka Meksikas izcelsmes imports katrā ziņā nav jāsummē ar citu attiecīgo valstu importu. Attiecībā uz importu no Meksikas Komisija secināja, ka importa apjoms ir lielāks nekā de minimis līmenis (skat. Meksikas importa apjomu iepriekš), jo tas ir 3 % no Kopie- nas patēriņa izmeklēšanas laika posmā. (49) Kā minēts iepriekš, visām attiecīgajām valstīm konstatētās dempinga starpības bija robežās no 34 līdz 132 % un tādēļ tās visas ir virs de minimis līmeņa. Importa apjoms no attie- cīgajām valstīm ir salīdzināms gan absolūtās, gan relatīvās vērtībās. Turklāt importa apjomu no attiecīgajām septiņām valstīm nevar uzskatīt par nenozīmīgu. (50) Attiecībā uz konkurences apstākļiem izmeklēšanā ir kon- statēts, ka no attiecīgajām valstīm ievestās tērauda stiepļu troses, pārbaudot to veidus vienu pēc otra, ir līdzīgas pēc visām būtiskākajām fiziskajām un tehniskajām īpašībām. Turklāt minētie trošu veidi ir savstarpēji aizvietojami ar citiem, kas ievesti no attiecīgajām valstīm, un tiem, kas ražoti Kopienā, un šie trošu veidi ir realizēti Kopienā tajā pašā laika posmā, izmantojot salīdzināmus pārdošanas kanālus, un līdzīgos tirdzniecības apstākļos. Tādēļ ievestās tērauda stiepļu troses tirgū konkurē savā starpā un ar Kopienā ražotajām tērauda stiepļu trosēm. (51) Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja, ka ir ievēroti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji, t. i. , dempinga starpība katrai eksportētājvalstij ir lielāka nekā de minimis līmenis, importa apjoms katrai valstij nav nenozī- mīgs un konkurences apstākļi dažādiem importētajiem ražojumiem un importētiem un līdzīgiem Kopienas ražo- jumiem ir salīdzināmi. Tādēļ importu no septiņām attiecī- gajām valstīm izvērtēja kumulatīvi. d) Importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa Komisija pārbaudīja šos argumentus un konstatēja, ka Ungārijas importa apjoms vienmēr ir bijis ievērojams un tas palielinājies no 1407 tonnām 1994. gadā līdz 2121 tonnām izmeklēšanas laika posmā. Jānorāda, ka atsevišķu (52) To Kopienā importēto ražojumu apjoms, kurus pārdod par dempinga cenām un kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs, ir palielinājies no 17 429 tonnām 1994. gadā līdz 33 668 tonnām izmeklēšanas laika posmā, un šis pieaugums ir 93 %. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11 (53) Šo valstu tirgus daļa ir palielinājusies no 12 % 1994. gadā līdz 23 % izmeklēšanas laika posmā, un tas attiecīgajā laika posmā veido 11 procentu punktu pieaugumu. Izmeklēša- nas laika posmā visu attiecīgo valstu importa tirgus daļa bija robežās no 1,4 līdz 7,8 %. e) Importa dempinga cenas (54) Attiecībā uz cenu samazinājumu veica analīzi katram tērauda stiepļu trošu veidam. Katram šim veidam Komisija salīdzināja ražotāju eksportētāju un sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju tās vidējās svērtās pārdošanas cenas, neskaitot atlaides un nodokļus, kas aprēķinātas, pamatojo- ties uz pārdošanu pirmajam nesaistītajam patērētājam. Sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju vidējā pārdošanas cena tika svērta attiecībā uz katra tērauda stiepļu trošu veida pārdošanas apjomu. Pēc tam to salīdzināja ar atbil- stošo skaitli katram attiecīgajam ražotājam eksportētājam, ņemot vērā to tālākpārdošanas cenas Kopienā, kas ir svēr- tas attiecībā uz pārdošanas apjomu. (55) Nolūkā sasniegt salīdzināmu tirdzniecības līmeni ar sūdzī- bas iesniedzēju Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu, attiecīgo valstu importa cenas koriģēja, lai ņemtu vērā apstrādes izmaksas un maksājamo muitas nodokli. Korek- cijas veica, ņemot vērā no importētājiem saņemtu informā- ciju. (56) Šīs salīdzināšanas rezultātā tika konstatēts šāds vidējais svērtais cenas samazinājums, kas izteikts procentos no Kopienas ražotāju cenām: — Ķīna: 60,1 %, — Ungārija: 47,3 %, — Indija: no 40,1 līdz 41,2 %, — Meksika: 31,9 %, — Polija: no 38,7 līdz 43,7 %, — Dienvidāfrika: 21,6 %, — Ukraina: 54,0 %. (57) Jāņem vērā, ka attiecīgo valstu importa cenas laika posmā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam ir bijušas ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. 144 484 tonnām 1994. gadā līdz 145 192 tonnām izmek- lēšanas laika posmā, ražošanas apjoma kopējais pieaugums ir mazāks nekā 1 %. (59) Kopienas ražošanas nozares jauda palielinājās par 11 %. Attiecībā uz jaudas palielināšanos ir jāņem vērā, ka trošu ražošanas iekārtām ir ilgs efektīva darba mūžs (dažkārt ilgāk par 20 gadiem), un tādēļ tika konstatēts, ka veco iekārtu aizstāšana neizbēgami rada jaudas palielināšanos, ņemot vērā modernāko iekārtu uzlabojumus. Ievērojamus ieguldījumus, kas veikti 1995. gadā, var attiecināt galveno- kārt uz vienu Kopienas ražotāju, kas aizstāja savas nove- cojušās iekārtas. Tajā pašā laika posmā jaudu izmantoša- nas līmenis samazinājās no 64 % 1994. gadā līdz 58 % izmeklēšanas laika posmā. b) Krājumi (60) Kopienas ražošanas nozares krājumi minētajā laika posmā būtiski palielinājās no 30 607 tonnām 1994. gadā līdz 39 780 tonnām izmeklēšanas laika posmā, krājumu palie- linājums ir par 30 %. Krājumi jo īpaši palielinājās laikā no 1994. līdz 1995. gadam (par 24 %). c) Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (61) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū samazinājās no 106 042 tonnām 1994. gadā līdz 96 776 tonnām izmeklēšanas laika posmā, pārdošanas apjoma samazinājums ir 9 266 tonnas (9 %). (62) Ppārdošanas apjoma pieaugums salīdzinājumā ar patēriņa apjomu parāda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā laika posmā samazinājās. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 75 % 1994. gadā līdz 66 % izmeklēšanas laika posmā, tirgus daļas samazinājums ir 9 procentu punkti visā attiecīgajā laika posmā. d) Cenas (63) Kopienas ražošanas nozares tērauda stiepļu trošu vidējā svērtā pārdošanas cena Kopienas tirgū laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam kopumā mazliet palieli- nājās (no EUR 1,34 līdz EUR 1,46 par kilogramu). Jāatzīmē, ka attiecīgā importa cenas vienmēr bija ievēro- jami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. 5. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis e) Rentabilitāte a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantošana (64) (58) Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms visā atbilstošajā laika posmā bija stabils no jānorāda, ka informācija par tērauda stiepļu trošu rentabi- litāti nebija pieejama visos atlasītajos uzņēmumos (dažu uzņēmumu izmaksu uzskaites sistēmā tērauda stiepļu tro- ses nebija norādītas atsevišķi). Tādēļ saskaņā ar pamatre- gulas 3. panta 8. punktu Komisija izmantoja tuvākās 12 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. lai raksturotu Kopienas pieejamās nozares rentabilitāti, ražošanas nozares stāvokli. Uzņēmumu kopējo rentabili- tāti uzskatīja par tērauda stiepļu trošu ražošanu raksturo- jošu, jo tērauda stiepļu trošu ražošana ir nozīmīga visu attiecīgo uzņēmumu kopējā apgrozījuma daļa. Atlasīto sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju rentabili- tāte samazinājās no + 1,3 % 1994. gadā līdz – 0,6 % 1997. gadā. Izmeklēšana parādīja, ka, neņemot vērā nelielu vidējo pārdošanas cenu un ražošanas apjoma pieaugumu, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms, kā arī atbilstoši tās tirgus daļa ir samazinājusies (attiecīgi par 9 % un 9 procentu punktiem). f) Ieguldījumi (65) Ieguldījumi palielinājās kopumā par 24 %, t. i. , no EUR 7 094 000 1994. gadā līdz EUR 8 826 000 izmeklē- šanas laika posmā. Ieguldījumi visumā ir veikti iekārtu aiz- stāšanai. g) Nodarbinātība (66) Attiecīgajā laika posmā Kopienas ražošanas nozarē nodar- bināto skaits samazinājās no 2710 darbiniekiem 1994. gadā līdz 2559 darbiniekiem izmeklēšanas laika posmā (6 % samazinājums). h) Produktivitāte (67) Kopienas ražošanas nozares produktivitāte (ražošanas apjoms uz vienu darbinieku) attiecīgajā laika posmā palie- linājās (6 % pieaugums laikā no 1994. gada līdz izmeklē- šanas laika posmam). 6. Slēdziens par zaudējumiem (68) Komisija secināja, ka Kopienas ražošanas nozari attiecīgajā laika posmā ir ietekmējis būtisks attiecīgo valstu izcelsmes importa cenu spiediens, importa apjomam Kopienas tirgū palielinoties un minētos importētos ražojumus izmeklēša- nas laika posmā pārdodot par ievērojami zemākām cenām nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Kopienas ražoša- nas nozare laikā, kad patēriņš tirgū nedaudz palielinājās (5 % pieaugums), zaudēja ievērojamu tirgus daļu. Ir jāņem vērā arī tas, ka, lai gan ražošanas apjoma līmenis bija sta- bils, pārdošanas apjoms visā minētajā laika posmā sama- zinājās un krājumi pastāvīgi un būtiski palielinājās. Turklāt Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis minētajā laika posmā pasliktinājās no 1,3 % peļņas 1994. gadā līdz zaudējumiem 1997. gadā (– 0,6 %). Ņemot vērā minētos datus, Komisija ir provizoriski secinā- jusi, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku zau- dējumu pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē. F. ZAUDĒJUMA CĒLOŅSAKARĪBA (69) Komisija pārbaudīja, vai Kopienas ražošanas nozarei noda- rīto būtisko zaudējumu ir izraisījis Ķīnas, Ungārijas, Indi- jas, Meksikas, Polijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas imports par dempinga cenām, kā arī citus faktorus, lai pārliecinā- tos, ka citu faktoru izraisītu zaudējumu neattiecina uz importa dempingu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu. a) Importa dempinga ietekme (70) Ir sakritība starp, no vienas puses, būtisku cenu samazinā- jumu un attiecīgajā laika posmā konstatētā importa dem- pinga apjoma un tirgus daļas palielinājumu un, no otras puses, Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināša- nos. Par to jo īpaši liecina Kopienas ražošanas nozares tir- gus daļas samazinājums un rentabilitātes pasliktināšanās izmeklēšanas laika posmā. Attiecībā uz tirgus daļu ir jānorāda, ka laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam imports no attiecīgajām valstīm palielinājās vairāk nekā patēriņa apjoms (kopējais pieaugums 93 % apmērā). Minēto valstu tirgus daļas kopē- jais pieaugums ir par 11 procentu punktiem, bet Kopienas ražotāju tirgus daļa tai pat laikā samazinājās par 9 pro- centu punktiem. Ievērojamais importa apjoma pieaugums no 1994. līdz 1995. gadam (73 % palielinājums) sakrita ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos (par 10 procentu punktiem) minētajā laika posmā. Tādēļ Komisija secināja, ka Kopienas ražošanas nozares tir- gus daļas zaudēšana sakrīt ar attiecīgo valstu tirgus daļas iegūšanu. (71) Turklāt Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis attiecīgajā laika posmā ievērojami pasliktinājās no ražoša- nas ar peļņu līdz ražošanai ar zaudējumiem, lai gan tirgū attiecīgajā laika posmā pieprasījums palielinājās. Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis jo īpaši pasliktinā- jās laikā no 1994. līdz 1995. gadam (no + 1,3 % līdz – 0,3 %), kas ir laika posms, kurā Kopienas ražotāji pazau- dēja ievērojamu tirgus daļu (10 procentu punkti). 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13 (72) Visbeidzot, attiecībā uz pārdošanas cenām ir jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozare laika posmā no 1994. līdz 1995. gadam paaugstināja cenas. Šis paaugstinājums notika vienlaicīgi ar izejvielu izmaksu pieaugumu. Tomēr tādēļ, ka 1995. gadā ievērojami palielinājās importētu ražojumu pārdošana par zemākām cenām (+ 73 %), kas bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, tā nespēja segt savas izmaksas, neņemot vērā cenu palielinājumu. Koreja (76) Korejas importu pārbaudīja šīs izmeklēšanas sakarā un konstatēja de minimis dempinga starpību. Komisija pārbau- dīja importa apjomu attiecīgajā laika posmā un konstatēja, ka tas ir bijis stabils. Konstatēja, ka Korejas importa cenas ir salīdzināmas ar Kopienas ražošanas nozares cenām, tādēļ Kopienas ražošanas nozares ciestos zaudējumus nevarēja būt radījis Korejas izcelsmes imports. Kopienas ražošanas nozare 1996. gadā, cenšoties atgūt savu tirgus daļu, samazināja cenas un atguva daļu no zau- dētās tirgus daļas. Tomēr rentabilitāte turpināja pasliktinā- ties. Uzlabojot produktivitāti un palielinot cenas, 1997. gadā Kopienas ražošanas nozare saglabāja savas pozīcijas tirgū, tomēr tās finansiālais stāvoklis joprojām bija negatīvs (– 0,6 %). Čehija (77) Attiecībā uz importu no Čehijas, lai gan Čehijā ražotas vie- nas vienības cena izmeklēšanas laika posmā bija zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cena, tās importa apjoms attiecīgajā laika posmā samazinājās. b) Citu faktoru ietekme Rumānija (73) Komisija pārbaudīja, vai Kopienas ražošanas nozarei noda- rīto zaudējumu varētu būt izraisījuši kādi citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām. Jo īpaši Komisija izvēr- tēja patēriņa pieaugumu, citu trešo valstu importa pieau- gumu un ietekmi, izejvielu izmaksu pieauguma ietekmi un to, vai zaudējumus varētu būt izraisījis Kopienas ražošanas nozares veiktais imports. (78) Lai gan Rumānijas imports ievērojami pieauga, attiecīgā laika posma sākumā tā apjoms bija ļoti mazs (tikai 217 tonnas 1994. gadā) un posma beigās importa apjoms joprojām bija ļoti mazs (0,9 % izmeklēšanas laika posmā). Krievija i) Patēriņš (79) Neraugoties uz to, ka Krievijas importa apjoms attiecīgajā laika posmā svārstījās, Krievijas tirgus daļa izmeklēšanas laika posmā bija tikai 0,3 %. (74) Komisija izvērtēja, vai patēriņa pieaugums ir ietekmējis Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Jānorāda, ka, lai gan laikā no 1995. līdz 1996. gadam patēriņš samazinājās (par 8 %), kopējais patēriņa apjoms attiecīgajā laika posmā palielinājās par 5 %. Tādēļ zaudējumu nevarētu būt radīju- šas patēriņa pieaugums. ii) Imports no trešām valstīm (75) Attiecībā uz importu no trešām valstīm, uz ko šī procedūra neattiecas, Komisija konstatēja, ka, lai gan ievērojama daļa Kopienas tirgū (9 % izmeklēšanas laika posmā) ir šis imports, tā apjoms attiecīgajā laika posmā samazinājās no 10 % 1994. gadā līdz 9 % izmeklēšanas laika posmā. Šai sakarā Komisija, ņemot vērā Eiropas Kopienu Statisti- kas biroja statistiku, izvērtēja Korejas importa apjoma un cenu tendences, kā arī tendences attiecībā uz Čehijas, Krievijas, Rumānijas un Turcijas importu. jo īpaši Turcija (80) Attiecībā uz Turcijas importu izmeklēšanā konstatēja, ka, lai gan šis imports attiecīgajā laika posmā pieauga, līdz ar to pieaugot arī tirgus daļai (1,7 % izmeklēšanas laika posmā), vienas vienības cenas bija ievērojami augstākas nekā izmeklēšanā pārbaudāmo valstu cenas, kurām noteikta dempinga starpība un zaudējuma apmērs. Secinājums (81) Komisija uzskatīja, ka imports no minētajām trešām val- stīm, uz ko neattiecas šī procedūra, varētu būt veicinājis zaudējumu rašanos, jo īpaši imports no Čehijas un Turci- jas. Tomēr tas pats par sevi nav pietiekams iemesls, lai mai- nītu cēloņsakarību, kas noteikta starp importu par dem- pinga nozares Kopienas zaudējumiem, jo īpaši, ņemot vērā šo trešo valstu tirgus daļu un tās izmaiņas attiecīgajā laika posmā (no 5,9 % 1994. gadā līdz 6,7 % izmeklēšanas laika posmā). cenām un ražošanas 14 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. Citas trešās valstis c) Secinājumi par cēloņsakarību (82) Komisija konstatēja, ka citu trešo valstu kopējā tirgus daļa attiecīgajā laika posmā samazinājās (no 4 % 1994. gadā līdz 2,7 % izmeklēšanas laika posmā) un ka šā importa cenas bija ievērojami augstākas nekā to importēto ražo- jumu cenas, ko pārdeva par dempinga cenām. (85) lai gan nevar izslēgt, ka kāda daļa importa no citām trešām valstīm var būt veicinājusi Kopienas ražošanas nozarei nodarītā zaudējuma rašanos, izmeklēšanā ir atklājies, ka minētie faktori paši par sevi nav tādi, kas maina cēloņsakarību starp importu, uz ko attiecas izmeklēšana, un būtisko zaudējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. iii) Izejvielas Ņemot vērā minēto, Komisija secināja, ka imports no ir radījis septiņām attiecīgajām valstīm, kopā ņemot, būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. (83) Komisija arī izvērtēja, vai Kopienas ražošanas nozarei izejvielu izraisījis nodarītos zaudējumus varētu būt izmaksu pieaugums attiecīgajā laika posmā. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā tērauda stiepļu trošu ierobežoto aizvietojamību ar citiem ražojumiem, Kopienas ražošanas nozarei būtu jāvar kompensēt izejvielu izmaksu pieaugums. Šai sakarā Komisija konstatēja, ka Kopienas ražojumu cenu paaugstinājums ražošanas nozares 1994. /1995. gadā, konkurējot ar zemo cenu importa palie- lināšanos, bija nepietiekams, lai kompensētu izejvielu izmaksu pieaugumu. iv) Z a u d ē j u m s , k o r a d ī j i s p a š a s K o p i e n a s ražošanas nozares imports (84) Vairāki eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare ir radījusi zaudējumu, pati veicot attiecīgā ražojuma importu no izmeklēšanā pārbaudāmajām valstīm attiecī- gajā laika posmā. (87) Šai sakarā, kā norādīts sadaļā par Kopienas ražošanas noza- res noteikšanu, Komisija konstatēja, ka minētie iepirkumi visumā atbilst to ražotāju parastai tirdzniecības praksei, kam ir jāpapildina savu ražojumu klāsts ar nelielu impor- tētu ražojumu īpatsvaru. Šis imports ir bijis vajadzīgs, lai varētu piedāvāt pilnu ražojumu klāstu un saglabāt konku- rētspēju Kopienas tirgū. Attiecībā uz viena sūdzību iesnie- gušā Kopienas ražotāja saistību ar importētāju un dažiem izplatītājiem, ko izmeklēja īpaši, Komisija secināja, ka minētais uzņēmums nav darbojies savādāk nekā citi izmek- lēšanā pārbaudāmie Kopienas ražotāji. Tādēļ minēto uzņē- mumu veiktā importa ietekmi nevar attiecināt uz Kopienas ražotāju. Tādēļ Komisija secināja, ka Kopienas ražošanas nozare, pati veicot tērauda stiepļu trošu importu, nav radījusi zau- dējumu. G. KOPIENAS INTERESES 1. Iepriekšējas piezīmes (86) Pamatojoties uz iesniegto informāciju, Komisija provizori- ski pārbaudīja, vai neraugoties uz secinājumiem par dem- pingu un zaudējumiem, bija kādi neapstrīdami iemesli, kuru dēļ būtu jāsecina, ka Kopienas interesēs nav ieviest pasākumus šajā konkrētajā gadījumā. Šai nolūkā Komisija ir izvērtējusi ietekmi, ko pasākumu ieviešana un neieviešana radītu visām procedūrā iesaistīta- jām pusēm. 2. Kopienu interesējošu datu apkopošana Lai novērtētu pasākumu ieviešanas ietekmi, Komisija pie- prasīja informāciju no visām zināmajām ieinteresētajām pusēm, tostarp iepriekšējo nozaru pārstāvjiem, sūdzību ies- niegušajiem Kopienas importētājiem/ vairumtirgotājiem un lietotājiem. Jānorāda, ka Komisija nav saņēmusi atbildes no patērētāju nozarēm. Pamatojo- ties uz to pušu sniegto informāciju, kas sadarbojās, Komi- sija izdarīja šādus secinājumus. ražotājiem, 3. Ietekme uz iepriekšējām nozarēm (88) galvenā izejviela tērauda stiepļu trošu ražošanā ir rūpnie- ciski ražota tērauda stieple, jo īpaši augstoglekļa tērauda stieple, ko var galvanizēt vai citādi pārklāt. Jānorāda, ka tērauda stiepļu trošu ražošanā izmanto arī citas svarīgas izejvielas, tostarp sintētisko šķiedru, eļļu un iepakojumu (jo īpaši spoles/tītavas). Tērauda stiepli, ko izmanto Kopienas ražošanas nozare, ražo galvenokārt lielākie tērauda ražo- tāji Eiropā. Šajā ražošanā var izmantot dažādas kvalitātes un diametru tērauda stieples, un Kopienas tērauda stiepļu ražotāji ražo visdažādākos to veidus, kas vajadzīgi tērauda stiepļu trošu ražošanai. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15 (89) divi izejvielu ražotāji uzņēmumi sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanas laikā. Šie divi uzņēmumi 1997. gadā nodar- bināja apmēram 1417 cilvēku. To kopējais apgrozījums 1997. gadā bija ECU 312 miljoni, no tiem EUR 54 miljoni bija izlietoti par attiecīgajām izejvielām (kas ir 17 % no kopējā apgrozījuma). Minēto uzņēmumu rentabilitāte 1997. gadā bija aptuveni 5 %. 4. Ietekme uz Kopienas ražošanas nozari (94) a) Kopienas ražošanas nozares veids un struktūra (90) Kopienas ražošanas nozarē ir mazi un vidēji uzņēmumi, kuri atrodas deviņās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Austrijā, Dānijā, Francijā, Grieķijā, Itālijā, Portugālē, Spā- nijā un Vācijā). Jānorāda, ka tērauda stiepļu trošu ražošana ir kapitālietilpīga un ka ir jāveic nopietni izpētes un attīs- tības pasākumi, lai turpinātu uzlabot ražojumu klāstu, tostarp īpašās tērauda stiepļu troses, ko izmanto projektos (sk. turpmāk). Kopienas ražošanas nozare un/vai ar to sais- tītie uzņēmumi bieži veic tālāku tērauda stiepļu trošu pār- strādi (t. i. , griešanu, savīšanu un palīgierīču piestiprināšanu vai pārveidošanu citos priekšmetos, piemēram, cilpās u. c. ). Ir skaidrs, ka jebkāda negatīva ietekme uz tērauda stiepļu trošu ražošanu būtiski ietekmē šo uzņēmumu darbību. (91) Kopienas ražošanas nozare kopā nodarbina apmēram 2 600 cilvēku (izmeklēšanas laika posmā). (92) Papildus standarta tērauda stiepļu trošu ražošanai Kopie- nas ražošanas nozare atsevišķu projektu ietvaros ražo arī plašu klāstu īpašas tērauda stiepļu troses, piemēram, tērauda stiepļu troses, ko izmanto iekārtu tiltu vai iekārtu jumtu būvniecībā. Šāda ražošana atsevišķiem projektiem parasti nozīmē noteikta apjoma saražošanu noteiktā ter- miņā (t. i. , apjoms, kas vajadzīgs projektam noteiktā ter- miņā). Jānorāda, ka pēdējos gados darbs noteiktiem pro- jektiem Kopienas ražošanas nozarei ir kļuvis par svarīgu ienākumu avotu. Ievērojot to, ka projektu pasūtījumu izpil- dei parasti vajadzīga cieša tehniska sadarbība ar patērētāju (bieži, izmantojot progresīvās tehnoloģijas un iekārtas) un papildu pakalpojumi (ne tikai tērauda stiepļu trošu ierīko- šanā, bet arī ilgtermiņa remontdarbos un tehniskās apko- pes darbā), ir jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozare ir galvenais tērauda stiepļu trošu piegādātājs projektiem Kopienas tirgū. (93) Komisija konstatēja, ka projektiem paredzētās tērauda stie- pļu troses var ražot ar tām pašām iekārtām un to pašu dar- baspēku kā vienāda izmēra standarta tērauda stiepļu troses un ka tādēļ projektiem paredzēto trošu ražošana ir lielā mērā atkarīga no standarta trošu ražošanas, piemēram, lai sadalītu pieskaitāmās izmaksas. b) Kopienas ražošanas nozares dzīvotspēja Jānorāda, ka tērauda stiepļu trošu ražošanas nozares stā- voklis Kopienā pēdējā desmitgadē ir pasliktinājies, galve- nokārt uzņēmumu slēgšanas dēļ patērētāju nozarēs, piemē- ram, kalnrūpniecībā, un zvejas flotu samazinājumu dēļ pēc kvotu ieviešanas. Tādēļ šajā nozarē bija jāveic būtiska pār- strukturēšana un konsolidācija. Laika posmā, uz ko attie- cas šī izmeklēšana, nozare tika konsolidēta un sakarā ar to pieauga pieprasījums, kā norādīts 43. apsvērumā. (95) Neskatoties uz to, izmeklēšanas laika posmā Kopienas ražošanas nozare no peļņu nesošas nozares kļuva par zau- dējumus radošu nozari, ciešot vislielākos peļņas zaudēju- mus 1995. gadā laikā, kad Kopienas tirgū ievērojami pie- auga attiecīgo valstu importa apjoms. Turklāt, ņemot vērā šā importa dempinga cenas Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savu ražojumu cenas atbilstīgi izmaksu palielinājumam, tādējādi ciešot zaudējumus gan minētā importa apjoma, gan cenu dēļ. (96) Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā nozarē veikto pārstruk- turēšanu un produktivitātes uzlabošanos, Kopienas ražo- šanas nozare būtu strukturāli dzīvotspējīga, ja Kopienas tirgū tiktu atjaunoti godīgas konkurences apstākļi. c) Pasākumu ieviešanas vai neieviešanas sekas (97) Ir paredzams, ka pēc pasākumu ieviešanas tērauda stiepļu trošu cenas Kopienas tirgū palielināsies. Šis cenu pieau- gums ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūt rentabilitāti un līdz noteiktam līmenim palielināt pārdošanas apjomu. (98) Ja pasākumus neievieš, ir sagaidāms, ka negatīvās tenden- ces Kopienas ražošanas nozarē turpināsies, ilgtermiņā izraisot uzņēmumu slēgšanu. Tika konstatēts, ka vairākas Kopienas ražošanas nozares rūpnīcas strādā gandrīz ar zaudējumiem. Šīs rūpnīcas, visticamāk, būtu jāslēdz jau tuvākajā laikā, radot tūlītēju darba vietu skaita samazinā- šanos. Kopienas ražošanas nozare, visticamāk, turpinātu zaudēt tirgus daļu, un tās finansiālais stāvoklis turpinātu pasliktināties. Kā minēts iepriekš, ja negatīvās tendences turpināsies, tiktu ietekmēta ne tikai standarta tērauda stie- pļu trošu ražošana, bet arī to projektiem paredzēto tērauda stiepļu trošu ražošana, ko attiecīgās valstis nav eksportēju- šas lielos daudzumos. 16 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. (99) Visbeidzot, ir sagaidāms, ka pasākumi ļaus Kopienas ražo- šanas nozarei atgūties no nodarītā zaudējuma. Tādēļ uzska- ta, ka Kopienas interesēs ir ieviest pasākumus. 5. Ietekme uz importētājiem/vairumtirgotājiem (100) Četri Kopienas importētāji/vairumtirgotāji, kas nav saistīti ar eksportētājiem, sadarbojās ar Komisiju procedūras lai- kā. Tie izteica viedokli, ka pasākumu ieviešana pašreizējās procedūras laikā kaitīgi ietekmētu attiecīgā ražojuma importētājus/vairumtirgotājus Kopienā. jānorāda, ka visi (101) Izmeklēšanā noskaidrojās, ka diviem no nesaistītajiem importētājiem darījumi ar tērauda stiepļu trosēm bija būtiska viņu darbības daļa apgrozījuma ziņā (no 40 līdz 80 %) un peļņas ziņā (kopējā peļņa robežās no 3 līdz 18 %). Tomēr importētāji/vairumtirgotāji (izņemot vienu) darbojas arī kā citu ražojumu, tostarp šķiedru tauvu, vadu, kabeļu, ķēžu, aparatūras un aprīko- juma tirgotāji. Būtiska uzņēmējdarbības daļa ir tērauda stie- pļu trošu pārstrāde (t. i. , griešana, savīšana un palīgierīču piestiprināšana vai pārveidošana citos ražojumos, piemē- ram, ka importētāji/vairumtirgotāji darbojas kā Kopienā ražoto tērauda stiepļu trošu tirgotāji. Konstatēja cilpās, u. c. ). to, arī (102) Lai gan sagaidāms, ka pasākumu ieviešana ietekmēs importētājus/vairumtirgotājus, Komisija, ņemot vērā to tērauda stiepļu trošu pārstrādes uzņēmējdarbības, tirdznie- cības apjomu ar citiem ražojumiem un to, ka tie tirgojas arī ar Kopienas ražojumiem, secināja, ka ietekme, ko radītu pasākumu ieviešana pašreizējās procedūras laikā, nebūtu būtiska. 6. Ietekme uz lietotājiem (103) Tērauda stiepļu troses izmanto dažādos veidos, tādēļ šī procedūra attiecas uz lielu skaitu patērētāju nozaru. Komi- sija konstatēja, ka tērauda stiepļu troses galvenokārt izmanto šādās patērētāju nozarēs (neizsmeļošs uzskaitī- jums) – vispārējiem nolūkiem, zvejā, jūrniecībā/kuģniecībā, naftas un gāzes rūpniecībā, kalnrūpniecībā (dziļurbumu šahtās un karjeros), mežsaimniecībā, gaisa transportlīdze- kļos (tostarp slēpotāju liftos un trošu ceļos), inženiertehni- skajā būvniecībā (iekārtajos tiltos, torņos, vanšu tilta pilo- nos, slēgtu jumtu konstrukcijās), būvniecībā (celtņos) un pacēlājos. (104) Komisijas analīze uzrāda lielu skaitu patērētāju nozaru, uz ko šī procedūra attiecas, un daudzus izmatošanas veidus katrā nozarē. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komi- sija konstatēja, ka kopējās patērētāju nozaru izmaksas ir robežās no EUR 50 000 līdz EUR 18 miljoniem, kas lie- cina par milzīgām šīs nozares uzņēmumu lielumu atšķirī- bām. Turklāt ar attiecīgo ražojumu saistīto izmaksu īpat- svars svārstās tikai no 0,01 līdz 3 %, kas norāda uz to, ka tērauda stiepļu troses nav galvenā šo uzņēmumu darbības daļa. (105) Pārbaudot pasākumu ieviešanas iespējamo ietekmi uz lie- totājiem, Komisija secināja, ka, ņemot vērā tērauda stiepļu trošu nenozīmīgās šo izmaksu palielinājumam nevajadzētu radīt būtiskas sekas. Turklāt ir jānorāda uz to, ka ir vairāki alternatīvi tērauda stiepļu trošu avoti, uz ko neattiecas antidempinga pasā- kumi un kas joprojām būs pieejami minētajām patērētāju nozarēm. izmaksas patērētāju nozarēs, 7. Secinājums par Kopienas interesēm (106) Ņemot vērā importa no attiecīgajām valstīm pieauguma tempu attiecīgajā laika posmā un eksportētāju rīcību Kopienas tirgū, pastāvīgi un būtiski samazināt Kopienas ražošanas nozares ražojumu cenas, ir iespējams, ka, neie- viešot pasākumus, šāda tendence turpināsies un turpmāk palielinās sūdzību iesniegušajiem Kopienas ražotājiem nodarītos zaudējumus. (107) Sagaidāms, ka pasākumu ieviešana palīdzēs Kopienas ražo- šanas nozarei uzlabot rentabilitāti un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Kopienas tirgū, kā arī samazinās ražotņu slēgšanas un attiecīgi nodarbinātības samazinājuma draudus. Komisija īpaši ņēma vērā faktu, ka Kopienas ražošanas nozare varētu būt spiesta slēgt vairā- kas ražotnes, ja neparedz pasākumus attiecībā uz ražotāju eksportētāju negodīgo tirdzniecības praksi, un tad patērē- tāju nozares vidēja termiņa ieguvums, izmantojot piegādes par zemākām cenām, varētu pazust. (108) attiecībā uz patērētāju nozarēm jebkuram iespējamam cenu pieaugumam var būt tikai maznozīmīga ietekme. (109) Komisija secināja, ka šādos apstākļos nav pamatota iemesla pasākumus neieviest. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 17 H. PAGAIDU PASĀKUMI 3. Saistības 1. Zaudējumu novēršanas pakāpe (110) Ievērojot secinājumu, ka izskatāmais imports par dem- pinga cenām ir radījis būtisku zaudējumu Kopienas ražo- šanas nozarei un ka nav pārliecinošu iemeslu, lai šai gadī- jumā nerīkotos, paredzētie pasākumi būtu jāievieš tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu minētā importa radīto zaudējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Lai novērstu šādu zaudējumu, nozarei ir jārada tādi apstākļi, kuros attiecīgo valstu izcelsmes importētā attie- cīgā ražojuma cenas palielina līdz līmenim, kas nerada zau- dējumu. Lai aprēķinātu vajadzīgo cenu palielinājumu, t. i. , zaudē- juma apmēru, Komisija uzskatīja, ka importa dempinga cenas ir jāsalīdzina ar Kopienas ražošanas nozares pārdo- šanas cenām, pieskaitot tām peļņu, ko nozare var gūt, nepastāvot zaudējumu radošam dempingam no valstīm, uz kurām attiecas izmeklēšana. Pamatojoties uz iepriekš minēto, vidējās svērtās to ražo- jumu veidu eksporta cenas, ko izmantoja cenu samazinā- juma noteikšanai, attiecībā uz izmeklēšanas laika posmu salīdzināja ar CIF Kopienas robežpiegādes cenu līmeni, vei- cot korekcijas, lai ņemtu vērā maksāto muitas nodokli un apstrādes izmaksas, ar sūdzību iesniegušo atlasīto Kopie- nas ražotāju faktiskajām vidējām svērtajām pārdošanas cenām, kas palielinātas, lai segtu peļņas trūkumu, un, pie- skaitot 5 % peļņas normu. Provizoriskas pasākumu noteik- šanas nolūkā šī peļņas norma bija minimālais peļņas līme- nis, lai nozare būtu dzīvotspējīga. 2. Pagaidu maksājumi (112) Ungārijas un Polijas ražotāji eksportētāji ir piedāvājuši cenu saistību uzņemšanos saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Komisija uzskata, ka attiecīgo ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības ir pieņemamas. Cenu saistību pieņemšanai jābūt pamatotai ar dalībvalstu muitas dienestiem uzrādītu derīgu saistību rēķinu, kurā skaidri norādīts ražotājs un pielikumā uzskaitītā informā- cija. Ja šāds rēķins nav uzrādīts, jāmaksā attiecīgā antidem- pinga maksājuma summa. (113) Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var ieviest antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. punktu un 10. pantu. (114) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu dempinga, zaudējuma un Kopienas interešu izmeklēšana tiks pabeigta neatkarīgi no saistību pieņemšanas izmeklēšanas laikā. I. NOBEIGUMA NOTEIKUMI (115) Pareizas pārvaldības nolūkā ir jānosaka laika posms, kurā ieinteresētās puses var rakstveidā darīt zināmu savus vie- dokli un pieprasīt tās uzklausīt. Turklāt ir jānosaka, ka visi atzinumi, kas veikti saskaņā ar šīs regulas mērķiem, ir pro- vizoriski un ka jebkura Komisijas ierosināta noteikta pasā- kuma mērķiem tos var izskatīt atkārtoti, (111) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu anti- dempinga maksājumam ir jābūt vienādam ar konstatēto dempinga starpību vai summu, kas vajadzīga zaudējuma novēršanai, atkarībā no tā, kura ir zemāka. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. Attiecībā uz visiem Ķīnas, Ungārijas, Indijas, Polijas un Ukrainas uzņēmumiem konstatētie zaudējuma apmēri bija lielāki nekā dempinga starpība. Tādēļ to pagaidu maksāju- mi, ko noteica iepriekš minēto valstu uzņēmumiem, ir pamatoti ar dempinga starpība. Attiecībā uz Meksikas un Dienvidāfrikas uzņēmumiem konstatētais zaudējuma apmērs bija zemāks nekā dem- pinga starpība. Tādēļ pagaidu maksājumi šo divu valstu uzņēmumiem ir noteikti zaudējuma apmēra līmenī. 1. pants 1. Ar šo ievieš pagaidu antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, ietverot slēgta tinuma troses, bet izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru, kas pārsniedz 3 mm, ar palīgierīcēm vai bez tām, kuras klasificē ar šādiem KN kodiem – ex 7312 10 82 (TARIC kods 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC kods 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARIC kods 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARIC kods 7312 10 88*10) un ex 7312 10 99 (TARIC kods 7312 10 99*10) un kuru izcelsme ir Ķīnā, Ungārijā, Indijā, Mek- sikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā. 18 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. 2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama turpmāk uzskaitīto uzņēmumu attiecīgā ražojuma Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksāšanas, ir šāda: Valsts Uzņēmums Maksājuma likme (%) TARIC papildu kods Ķīna Visi uzņēmumi Ungārija Visi uzņēmumi Indija Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Visi citi uzņēmumi Meksika Visi uzņēmumi Polija Drumet Visi citi uzņēmumi Dienvidāfrika Visi uzņēmumi Ukraina Visi uzņēmumi 74,8 33,9 39,8 40,2 56,4 35,0 56,1 33,9 54,8 — 8900 8613 8900 — 8614 8900 — — 3. Neatkarīgi no 1. punkta pagaidu maksājumu nepiemēro to attiecīgo ražojumu importam, kas ražoti 2. panta 3. punktā uzskaitītajos uzņēmumos, tieši eksportēti un par ko noformēts rēķins importētājuzņēmumam Kopienā saskaņā ar 2. panta 2. punktu. 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 5. Par 1. punktā minētā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā nodrošinājums, kas vienāds ar pagaidu maksājuma summu. 2. pants 1. Ar šo pieņem 3. punktā uzskaitīto uzņēmumu piedāvātās saistības attiecībā uz antidempinga procedūru tērauda trošu un tauvu importam, ietverot slēgta tinuma troses, bet izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru, kas pārsniedz 3 mm, ar palīgierīcēm vai bez tām, kuras klasificē ar KN kodiem – ex 7312 10 82 (TARIC kods 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC kods 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARIC kods 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARIC kods 7312 10 88*10) un ex 7312 10 99 (TARIC kods 7312 10 99*10) un kuru izcelsme ir Ķīnā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā. 2. Kad iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, maksājuma atbrīvojums jāpamato ar attiecīgo dalībvalstu muitas dienestiem uzrādītu derīgu saistību rēķinu, ko izsniedzis 3. punktā uzskaitītais uzņēmums. Saistību rēķina būtiskās pozīcijas ir uzskaitītas šīs regulas pielikumā. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19 3. Importējamos ražojumus, kam pievienots saistībām atbilstošs rēķins, deklarē ar šādiem TARIC papildu kodiem. Valsts Uzņēmums TARIC papildu kods Ungārija Polija Drótaru es Drotkôtél Ipari es Kereskedelmi Rt Drumet SA Śląskie Zakłady Lin i Drutu “Linodrut” Spółka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spółka z organic–zona odpowiedzialnością Fabryka Lin i Drutów “Falind” Spółka z organiczona odpowie- dzialnością Górnośląska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut” Bytom Spółka orga- niczona odpowiedzialnością Dolnośląska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut Linmet” spółka z orga- niczona odpowiedzialnością 3. pants      8616 8617 8619 1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 20. panta 1. punktu un, neierobežojot minētās regulas 20. panta 2. punktu un 3. punktu, ieinteresētās puses var darīt zināmu savu viedokli rakstveidā un prasīt, lai Komisija tās uzklausa klātienē vienu mēnesi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 2. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, puses, kas sniedza par sevi informāciju termiņā, kas noteikts attiecīgajā paziņojumā par procedūras uzsākšanu, var sniegt atsauksmes par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās spēkā stāšanās dienas. Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus. 4. pants Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 18. februārī Komisijas vārdā — priekšsēdētāja vietnieks Leon BRITTAN 20 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. PIELIKUMS Pozīcijas, kas jānorāda 2. panta 2. punktā minētajā uzņēmuma rēķinā 1. Ražojuma uzskaites koda numurs (attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās norādītais kods), tostarp veids, dzīslu skaits, stiepļu skaits dzīslā un KN kods. 2. Precīzs preču apraksts, ietverot: — “uzņēmuma ražojuma kods” (CPC), — KN kods, — TARIC papildu kods, ar kuru rēķinā norādītās preces var muitot uz Kopienas robežas (kā norādīts šajā regulā), — daudzums (jānorāda kilogramos), — minimālā piemērojamā cena. 3. Tirdzniecības noteikumu apraksts, ietverot: — cenu par kilogramu, — piemērojamos maksāšanas noteikumus, — piemērojamos piegādes noteikumus, — kopējās atlaides un rabati. 4. Importētāja vārds un uzvārds vai nosaukums, kuram attiecīgais uzņēmums ir tieši izdevis rēķinu. 5. Uzņēmuma amatpersonas, kas izsniedza saistību rēķinu, vārds, uzvārds un šāda parakstīta deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka to preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu, uz kurām attiecas šis rēķins, tiek veikta saskaņā ar apjomu un saistībām, ko piedāvājis ………………. [uzņēmums] un pieņēmusi Eiropas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 362/1999. Es apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā informācija ir pilnīga un pareiza. ”


title: Директива 1999/8/EО на Комисията от 18 февруари 1999 година за изменение на Директива 66/402/ЕИО на Съвета относно търговията със семена от зърнени култури

eurovoc_concepts: cereals marketing seed

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: 250 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 26 31999L0008 26. 2. 1999 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 50/26 ДИРЕКТИВА 1999/8/EО НА КОМИСИЯТА от 18 февруари 1999 година за изменение на Директива 66/402/ЕИО на Съвета относно търговията със семена от зърнени култури КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, Член 1 като взе предвид Директива 66/402/ЕИО на Съвета от 14 юни 1966 г. относно търговията със семена от зърнени култури (1), последно изменена с Директива 98/96/ЕО на Съвета (2), и по-специално член 21, буква а) от нея, Раздел 2, буква А от приложение II към Директива 66/402/ЕИО се изменя, както следва: в случая, отнасящ се до тритикосекале, числото „85“ в колона 2 се заменя с числото „80“. Член 2 като има предвид, че в случаите на семена от тритикале, предназ- начени за търгуване на собствената им територия, държавите- членки могат да намалят до 80 % минималната кълняемост, изиск- вана съгласно приложение II; 1. Държавите-членки въвеждат в сила законовите, подзаконови и административни разпоредби, необходими за да се съобразят с настоящата директива не по-късно от 1 февруари 2000 г. Те неза- бавно информират Комисията за това. като има предвид, че след 1 февруари 2000 г. съгласно горепосо- чената директива тази възможност няма да бъде повече предоста- вяна; като има предвид, че според съвременните научни и технически познания в някои региони на Общността изглежда трудно произ- водството на семена от тритикале с кълняемост, равна на тази, изисквана в приложение II; като има предвид, че светлината на развитието на научните и тех- нически познания е подходящо минималната кълняемост на чистите семена да бъде намалена до 80 %; като има предвид, че мерките, предвидени в настоящата директива, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по семена и посадъчен материал за земеделие, градинарство и горско стопанство, Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позова- ване се определят от държавите-членки. 2. Държавите-членки съобщават на Комисията разпоредбите от националното законодателство, които приемат в областта, уредена с настоящата директива. Адресати на настоящата директива са държавите-членки. Член 3 Съставено в Брюксел на 18 февруари 1999 година. За Комисията Franz FISCHLER Член на Комисията (1) ОВ 125, 11. 7. 1966 г. , стр. 2309/66. (2) ОВ L 25, 1. 2. 1999 г. , стр. 27


title: Règlement (CE) n° 365/1999 de la Commission du 18 février 1999 fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 19. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 45/31 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 365/1999 DE LA COMMISSION du 18 f(cid:130)vrier 1999 fixant la restitution maximale (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1079/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2513/98 (4), et notamment son article 4, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre vers tous les pays tiers (cid:133) l’exclusion de certains (cid:144)tats ACP a (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 1079/98 de la Commission (5), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2005/98 (6); consid(cid:130)rant que l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 pr(cid:130)voit que, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de fixer une restitution maximale (cid:133) l’exportation, en tenant compte des crit(cid:138)res vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/ 95; que, dans ce cas, l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre se situe (cid:133) un niveau (cid:130)gal ou inf(cid:130)rieur (cid:133) la restitution maximale, ainsi qu’(cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre porte sur une taxe (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer la restitution maximale (cid:133) l’exportation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 12 au 18 f(cid:130)vrier 1999, dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1079/98, la restitution maximale (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre est fix(cid:130)e (cid:133) 35,96 EUR par tonne. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 19 f(cid:130)vrier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 18 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 154 du 28. 5. 1998, p. 24. (6) JO L 258 du 22. 9. 1998, p. 8


title: Règlement (CE) n° 367/1999 de la Commission du 18 février 1999 relatif aux offres communiquées pour l'exportation d'orge dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax

text: 19. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 45/33 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 367/1999 DE LA COMMISSION du 18 f(cid:130)vrier 1999 relatif aux offres communiqu(cid:130)es pour l’exportation d’orge dans le cadre de l’adju- dication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1078/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2513/98 (4), et notamment son article 4, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation d’orge vers tous les pays tiers a (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 1078/98 de la Commis- sion (5); consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de ne pas donner suite (cid:133) l’adjudication; consid(cid:130)rant que, tenant compte notamment des crit(cid:138)res vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95, il n’est pas indiqu(cid:130) de proc(cid:130)der (cid:133) la fixation d’une restitution maximale ou d’une taxe minimale; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Il n’est pas donn(cid:130) suite aux offres communiqu(cid:130)es du 12 au 18 f(cid:130)vrier 1999 dans le cadre de l’adjudication de la restitution ou de la taxe (cid:133) l’exportation d’orge vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1078/98. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 19 f(cid:130)vrier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 18 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 154 du 28. 5. 1998, p. 20


title: Verordnung (EG) Nr. 369/1999 der Kommission vom 18. Februar 1999 zur Festsetzung der Höchstkürzung des Zolls bei der Einfuhr von Mais im Rahmen der Ausschreibung gemäß Verordnung (EG) Nr. 2850/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

text: 19. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 45/35 VERORDNUNG (EG) Nr. 369/1999 DER KOMMISSION vom 18. Februar 1999 zur Festsetzung der H(cid:148)chstk(cid:129)rzung des Zolls bei der Einfuhr von Mais im Rahmen der Ausschreibung gem(cid:132)ß Verordnung (EG) Nr. 2850/98 DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 12 Absatz 1, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Eine Ausschreibung (cid:129)ber die H(cid:148)chstk(cid:129)rzung des Zolls bei der Einfuhr von Mais nach Portugal wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 2850/98 der Kommission (3) er(cid:148)ffnet. Nach Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 1839/95 der Kommission (4), ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1963/95 (5), kann die Kommission nach dem Verfahren von Artikel 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 (cid:129)ber die Festsetzung einer H(cid:148)chstk(cid:129)rzung des Zolls bei der Einfuhr beschließen. Dabei insbesondere den in Artikel 6 und 7 der Verordnung (EG) Nr. 1839/95 genannten Kriterien Rechnung zu tragen. Der Zuschlag wird dem Bieter erteilt, dessen Angebot so hoch wie die ist H(cid:148)chstk(cid:129)rzung des Zolls bei der Einfuhr oder niedriger ist. Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart f(cid:129)hrt zur Festsetzung einer H(cid:148)chstk(cid:129)rzung des Zolls bei der Einfuhr in H(cid:148)he des in Artikel 1 genannten Betrags. Der Verwaltungsausschuß f(cid:129)r Getreide hat nicht inner- halb der ihm von seinem Vorsitzenden gesetzten Frist Stellung genommen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die H(cid:148)chstk(cid:129)rzung des Zolls bei der Einfuhr von Mais f(cid:129)r die vom 12. bis zum 18. Februar 1999 im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 2850/98 eingereichten Angebote wird auf 65,69 EUR je Tonne festgelegt und gilt f(cid:129)r eine Gesamth(cid:148)chstmenge von 30 000 Tonnen. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 19. Februar 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 18. Februar 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 358 vom 31. 12. 1998, S. 44. (4) ABl. L 177 vom 28. 7. 1995, S. 4. (5) ABl. L 189 vom 10. 8. 1995, S. 22