title: Verordnung (EG) Nr. 261/1999 der Kommission vom 3. Februar 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 4. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 30/25 VERORDNUNG (EG) Nr. 261/1999 DER KOMMISSION vom 3. Februar 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 1. Juni 1981 über die gemeinsame Marktorgani- sation für Zucker (1), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1148/98 (2), insbesondere auf Artikel 19 Absatz 4 erster Unterabsatz Buchstabe a), sion vom 7. September 1995 mit Durchführungsvor- schriften für die Gewährung von Ausfuhrerstattungen im Zuckersektor (5) definiert. Die so berechnete Erstattung muß bei aromatisiertem oder gefärbtem Zucker für dessen Saccharosegehalt gelten und somit für 1 v. H. dieses Gehalts festgesetzt werden. Die Lage auf dem Weltmarkt oder die besonderen Erfor- dernisse bestimmter Märkte können es notwendig machen, die Erstattung für Zucker nach der Bestimmung in unterschiedlicher Höhe festzusetzen. In besonderen Fällen kann der Erstattungsbetrag durch Rechtsakte anderer Art festgesetzt werden. in Erwägung nachstehender Gründe: Die Erstattung wird alle zwei Wochen festgesetzt. Sie kann zwischenzeitlich geändert werden. Nach Artikel 19 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 kann der Unterschied zwischen den Notierungen oder Preisen auf dem Weltmarkt der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) der angeführten Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen dieser Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden. Gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 sind die Erstattungen für den nicht denaturierten und in unverän- dertem Zustand ausgeführten Weißzucker und Rohzucker unter Berücksichtigung der Lage auf dem Markt der Gemeinschaft und auf dem Weltzuckermarkt und insbe- sondere der in Artikel 17a der angeführten Verordnung genannten Preise und Kostenelemente festzusetzen. Nach demselben Artikel sind zugleich die wirtschaftlichen Aspekte der beabsichtigten Ausfuhr zu berücksichtigen. Für Rohzucker ist die Erstattung für die Standardqualität festzusetzen. Diese ist in Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 431/68 des Rates vom 9. April 1968 über die Bestim- mung der Standardqualität für Rohzucker und des Grenz- übergangsorts der Gemeinschaft für die Berechnung der cif-Preise für Zucker (3), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 3290/94 (4), festgelegt worden. Diese Erstattung ist im übrigen gemäß Artikel 17a Absatz 4 der Verord- nung (EWG) Nr. 1785/81 festzusetzen. Kandiszucker wurde in der Verordnung (EG) Nr. 2135/95 der Kommis- Die Anwendung dieser Regeln auf die gegenwärtige Marktlage im Zuckersektor und insbesondere die Notie- rungen und Preise für Zucker in der Gemeinschaft und auf dem Weltmarkt führt dazu, die im Anhang angege- benen Erstattungsbeträge festzusetzen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Zucker — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungen bei der Ausfuhr in unverändertem Zustand der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 genannten und nicht denaturierten Erzeugnisse werden wie im Anhang ange- geben festgesetzt. Artikel 2 (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 159 vom 3. 6. 1998, S. 38. (3) ABl. L 89 vom 10. 4. 1968, S. 3. (4) ABl. L 349 vom 31. 12. 1994, S. 105. Diese Verordnung tritt am 4. Februar 1999 in Kraft. (5) ABl. L 214 vom 8. 9. 1995, S. 16. L 30/26 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 4. 2. 1999 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 3. Februar 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission zur Verordnung der Kommission vom 3. Februar 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand ANHANG Erzeugniscode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Betrag der Erstattung — in EUR/100 kg — 43,13 43,23 43,13 43,23 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — in EUR/1 % Saccharose × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4689 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — in EUR/100 kg — 46,89 47,34 47,34 — in EUR/1 % Saccharose × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4689 (1) Dieser Betrag gilt für Rohzucker mit einem Rendementwert von 92 v. H. Wenn der Rendementwert des ausgeführten Rohzuckers von 92 v. H. abweicht, wird der anwendbare Erstattungsbetrag gemäß den Bestimmungen von Artikel 17a Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 errechnet. (2) Diese Festsetzung wurde ausgesetzt durch die Verordnung (EWG) Nr. 2689/85 der Kommission (ABl. L 255 vom 26. 9. 1985, S. 12), geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 3251/85 (ABl. L 309 vom 21. 11. 1985, S. 14)


title: 1999/137/CE: Decisione della Commissione del 3 febbraio 1999 che autorizza gli Stati membri ad ammettere temporaneamente la commercializzazione di materiali di moltiplicazione vegetativa della vite che non soddisfano i requisiti della direttiva 68/193/CEE del Consiglio [notificata con il numero C(1999) 266]

eurovoc_concepts:
Austria
labelling
marketing
plant health legislation
plant propagation
vineyard

formats: html pdf print

text: L 44/64 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 18. 2. 1999 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 3 febbraio 1999 che autorizza gli Stati membri ad ammettere temporaneamente la commercializ- zazione di materiali di moltiplicazione vegetativa della vite che non soddisfano i requisiti della direttiva 68/193/CEE del Consiglio [notificata con il numero C(1999) 266] (1999/137/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la direttiva 68/193/CEE del Consiglio, del 9 aprile 1968, relativa alla commercializzazione dei materiali di moltiplicazione vegetativa della vite (1), modificata da ultimo dall’atto di adesione dell’Austria, della Finlandia e della Svezia, in particolare l’articolo 14, Commissione (3), e delle relative eventuali misure di attua- zione; considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato permanente per le sementi e i materiali di moltiplicazione agricoli, orticoli e forestali, vista la domanda presentata dall’Austria, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: considerando che nella Comunit(cid:133), in particolare in Austria, la produzione di taluni materiali di moltiplica- zione vegetativa della vite conformi ai requisiti della diret- tiva 68/193/CEE (cid:138) stata deficitaria nel 1997 e non consente quindi di sopperire all’approvvigionamento di questo paese; considerando che (cid:138) impossibile coprire tale fabbisogno in modo soddisfacente con materiali che soddisfino tutte le condizioni fissate dalla suddetta direttiva; considerando che occorre quindi autorizzare l’Austria ad ammettere, per un periodo che scade il 15 febbraio 1999, la commercializzazione di materiali di una categoria soggetta e requisiti meno rigorosi; considerando inoltre che (cid:138) opportuno autorizzare altri Stati membri che potrebbero fornire all’Austria questi materiali ad ammetterne la commercializzazione a tal fine; considerando che il materiale di moltiplicazione vegeta- tiva sar(cid:133) importato in Austria sotto forma di talee da utilizzare per l’innesto; che, secondo la richiesta, le barba- telle ottenute nella Comunit(cid:133) da tale materiale di molti- plicazione sono destinate ad essere successivamente commercializzate nella Comunit(cid:133); considerando che l’autorizzazione pu(cid:149) essere utilizzata soltanto nel rispetto delle condizioni e dei requisiti fitosa- nitari stabiliti dalla direttiva 77/93/CEE del Consiglio (2), modificata da ultimo dalla direttiva 98/2/CE della Articolo 1 1. L’Austria (cid:138) autorizzata ad ammettere, per un periodo che scade il 15 febbraio 1999, la commercializzazione nel suo territorio di un quantitativo massimo di 1 250 000 talee di portinnesto coltivate in Ungheria o in Romania che non soddisfano i requisiti della direttiva 68/193/CEE per quanto riguarda la certificazione o il controllo dei materiali di moltiplicazione standard, purch(cid:130) l’etichetta ufficiale sia di colore bruno e rechi l’indicazione «requisiti meno rigorosi». L’Austria (cid:138) autorizzata ad ammettere la commercia- 2. lizzazione nel suo territorio di barbatelle innestate prodotte nella Comunit(cid:133) dalle suddette talee di portin- nesto, purch(cid:130) l’etichetta ufficiale sia di colore bruno e rechi l’indicazione «requisiti meno rigorosi». Articolo 2 Gli altri Stati membri sono autorizzati ad ammettere, alle condizioni previste all’articolo 1 e ai fini perseguiti dallo la commercializzazione nel Stato membro richiedente, loro territorio dei materiali autorizzati ad essere commer- cializzati a norma della presente decisione. Articolo 3 Le autorizzazioni di cui all’articolo 1 lasciano impregiudi- cate le disposizioni della direttiva 77/93/CE e le relative misure di attuazione. (1) GU L 93 del 17. 4. 1968, pag. 15. (2) GU L 26 del 31. 1. 1977, pag. 20. (3) GU L 15 del 21. 1. 1998, pag. 34. 18. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 44/65 Articolo 4 Gli Stati membri comunicano immediatamente alla Commissione e agli Stati membri i quantitativi di materiali di moltiplicazione di cui (cid:138) ammessa la commercializzazione nel loro territorio ai sensi della presente decisione. Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Articolo 5 Fatto a Bruxelles, il 3 febbraio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: Regolamento (CE) n. 259/1999 della Commissione del 3 febbraio 1999 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema B nel settore degli ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable

text: 4. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 30/21 REGOLAMENTO (CE) N. 259/1999 DELLA COMMISSIONE del 3 febbraio 1999 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema B nel settore degli ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 2190/96 della Commissione, del 14 novembre 1996, recante modalit(cid:133) di applicazione del regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio per quanto riguarda le restituzioni all’esportazione nel settore degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1287/98 (2), in particolare l’articolo 5, paragrafo 5, considerando che il regolamento (CE) n. 2776/98 della Commissione (3) ha fissato i quantitativi per i quali possono essere rilasciati i titoli di esportazione del sistema B, diversi da quelli chiesti nel quadro di operazioni di aiuto alimentare; tenendo conto delle informazioni considerando che, attualmente a disposizione della Commissione, per i pomodori, i quantitativi indicativi previsti per il periodo di esportazione in corso rischiano di essere ben presto superamenti pregiudicherebbero il superati; che tali corretto funzionamento del regime delle restituzioni all’e- sportazione nel settore degli ortofrutticoli; considerando che, per ovviare a tale situazione, (cid:138) neces- sario respingere, fino alla fine del periodo di esportazione in corso, le domande di titoli del sistema B per i pomo- dori, esportati dopo il 3 febbraio 1999, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le domande di titoli di esportazione del sistema B, presentate a norma dell’articolo 1 del regolamento (CE) n. 2776/98 per i pomodori, la cui dichiarazione di esporta- zione sia stata accettata dopo il 3 febbraio e prima del 17 marzo 1999, sono respinte. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 4 febbraio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 3 febbraio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 12. (2) GU L 178 del 23. 6. 1998, pag. 11. (3) GU L 346 del 22. 12. 1998, pag. 44


title: Règlement (CE) nº 257/1999 de la Commission du 3 février 1999 modifiant le règlement (CEE) nº 2921/90 relatif à l'octroi des aides au lait écrémé transformé en vue de la fabrication de caséine et de caséinates

eurovoc_concepts:
aid system
milk by-product
processed foodstuff
skimmed milk

text: 4. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 30/19 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 257/1999 DE LA COMMISSION du 3 f(cid:130)vrier 1999 modifiant le r(cid:138)glement (CEE) no 2921/90 relatif (cid:133) l’octroi des aides au lait (cid:130)cr(cid:130)m(cid:130) transform(cid:130) en vue de la fabrication de cas(cid:130)ine et de cas(cid:130)inates LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion du lait et des produits laitiers, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 804/68 du Conseil du 27 juin 1968 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du lait et des produits laitiers (1), modifi(cid:130) en (CE) no 1587/96 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 11, paragraphe 3, consid(cid:130)rant que l’article 2, paragraphe 1, du r(cid:138)glement (CEE) no 2921/90 de la Commission (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2547/95 (4), fixe le niveau de l’aide pour le lait (cid:130)cr(cid:130)m(cid:130) transform(cid:130) en cas(cid:130)ine ou en cas(cid:130)inates; que, compte tenu de l’(cid:130)volution du march(cid:130) de ces produits, d’une part, et de celui du lait (cid:130)cr(cid:130)m(cid:130) en poudre, d’autre part, il y a lieu de majorer le montant de l’aide; A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier (cid:211) l’article 2, paragraphe 1, du r(cid:138)glement (CEE) no 2921/ 90, le montant de «6,5 (cid:130)cus» est remplac(cid:130) par celui de «6,90 euros». Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le troisi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 148 du 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 279 du 11. 10. 1990, p. 22. (4) JO L 260 du 31. 10. 1995, p. 47


title: Komission asetus (EY) N:o 251/1999, annettu 3 päivänä helmikuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 4. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 30/1 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) KOMISSION ASETUS (EY) N:o 251/1999, annettu 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuont¶(cid:132)rjes- telm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon yhteisess(cid:132) maatalouspolitiikassa sovellet- tavista laskentayksik(cid:148)st(cid:132) ja muuntokursseista 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/95 (4), ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksessa (EY) N:o 3223/94 s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n Uruguayn kier- roksen monenv(cid:132)listen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden kauppaneuvottelujen tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)- vien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta, ja edell(cid:132) mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- te(cid:132)t arvot on vahvistettava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) esite- tylle tasolle, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinte(cid:132)t arvot vahvistetaan liitteess(cid:132) olevassa taulukossa merkityll(cid:132) tavalla. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66 (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4 (3) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (4) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 L 30/2 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 4. 2. 1999 LIITE tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999 annettuun komission asetukseen CN-koodi Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinte(cid:132) arvo (EUR/100 kg) 0702 00 00 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 039 060 400 404 728 999 052 388 400 624 999 106,3 46,5 76,4 213,2 213,2 139,7 188,4 164,0 67,9 45,2 43,6 49,2 52,8 51,7 71,0 71,0 58,2 64,0 94,1 72,6 78,3 73,4 55,1 64,4 59,8 76,4 45,2 83,4 79,4 78,5 72,6 135,4 76,9 86,7 54,1 88,3 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2317/97 (EYVL L 321, 22. 11. 1997, s. 19) vahvistettu maanimikkeist(cid:148). Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuper(cid:132)(cid:132)”


title: WRITTEN QUESTION No. 227/99 by Ulf HOLM to the Commission. Arms export rules

eurovoc_concepts:
approximation of laws
code of conduct
common foreign and security policy
export policy
legal basis
military equipment

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/151 jotka liittyvät oikeudellisiin ja Lisäksi suunnitteilla on kaksi komission kokonaan rahoittamaa hanketta, hallinnollisiin sääntöihin, energia-alan yritysten ajanmukaistamiseen sekä Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan foorumin ad hoc -ryhmien tukemiseen (energiapolitiikan, sähkölaitosten verkkojen yhdistämisen ja talousanalyysien alueilla). (1999/C 297/206) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0226/99 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle (3. helmikuuta 1999) Aihe: Salassapitosäännöt EKPJ:ssä Komissio on, tutkiessaan miten eri jäsenvaltiot ovat pystyneet täyttämään lähentymisvaatimukset, todennut mm. että Ruotsin valtionpankin on muutettava salassapitosääntöjään täyttääkseen sille Euroopan keskus- pankkijärjestelmässä (EKPJ) asetetut vaatimukset. Ruotsin valtionpankki on kuitenkin siitä lähtien toiminut täysin päinvastoin. Pankki julkaisee nyt kokous- pöytäkirjat heti kokousten jälkeen, ja johtokunnan jäsenet saavat vapaasti keskustella rahapoliittisista kysymyksistä ja esittää niistä henkilökohtaisia mielipiteitään. Voidaanko tämä avoimuus säilyttää, jos Ruotsi liittyy EMU:un ja Ruotsin valtionpankki liitetään Euroopan keskuspankkijärjestelmään vai täytyykö Ruotsin, kuten komissio aikaisemmin on todennut, tiukentaa pankin salassapitosääntöjä? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Komissio ei 25. maaliskuuta 1998 antamassaan lähentymiskertomuksessa (1) ilmaissut sitä nimenomaista käsitystä, että Ruotsin voimassaoleva lainsäädäntö ei olisi Riksbankin salassapitosääntöjen osalta yhteensopiva EY:n perustamissopimuksessa määrättyjen edellytysten kanssa. Komissio huomautti lähentymiskertomuk- sessa, että sillä hetkellä käsittelyssä olleessa säädösluonnoksessa ei turvattu Riksbankin täyttä yhdentymistä Euroopan keskuspankkijärjestelmään (EKPJ). Yhdentyminen edellyttäisi useiden Riksbankin perussäännön määräysten muuttamista sekä eräiden pankin menettelyjen ja työmenetelmien muutosta. Tämä säädösluonnos hyväksyttiin vuoden 1998 lopulla muutoksitta. Komissio katsoo, että yksi osa-alue kansallisten keskuspank- kien integroimisessa EKPJ:hin on se, että jäsenvaltiot velvoitetaan noudattamaan EKPJ:n perussäännön 38 artiklassa määrättyä salassapitovelvollisuutta. (1) KOM(98) 1999 lopullinen. (1999/C 297/207) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0227/99 esittäjä(t): Ulf Holm (V) komissiolle (3. helmikuuta 1999) Aihe: Asevientiä koskevat säännöt Puheenjohtajavaltio Saksa on ehdottanut asevientiä koskevien oikeudellisesti sitovien sääntöjen käyttöönottoa. On vielä epäselvää, tuleeko näistä säännöistä vähimmäissääntöjä, joista yksittäiset maat voivat soveltaa tiukempia sääntöjä, vai yhdenmukaisia sääntöjä, joita sovelletaan kaikkiin EU-maihin. Mitä mieltä komissio on asevientiä koskevista yhteisistä vähimmäissäännöistä ja yhdenmukaisista säännöistä? Kumpia näistä komissio suosittaa? Jos komissio suosittaa yhdenmukaisia sääntöjä, minkätasoisia sääntöjä se pitää sopivina


title: Règlement (CE) n° 262/1999 de la Commission du 3 février 1999 fixant le prix du marché mondial du coton non égrené et établissant le montant de l'avance de l'aide

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

text: 4. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 30/27 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 262/1999 DE LA COMMISSION du 3 f(cid:130)vrier 1999 fixant le prix du march(cid:130) mondial du coton non (cid:130)gren(cid:130) et (cid:130)tablissant le montant de l’avance de l’aide LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu l’acte d’adh(cid:130)sion de la Gr(cid:138)ce, et notamment les para- graphes 3 et 10 du protocole no 4 concernant le coton, modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1553/95 du Conseil (1), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1554/95 du Conseil, du 29 juin 1995, fixant les r(cid:138)gles g(cid:130)n(cid:130)rales du r(cid:130)gime d’aide au coton et abrogeant le r(cid:138)glement (CEE) no 2169/81 (2), modifi(cid:130) en (CE) no 1419/98 (3), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment ses articles 3, 4 et 5, consid(cid:130)rant que, suivant l’article 3 du r(cid:138)glement (CE) no 1554/95, un prix du march(cid:130) mondial du coton non (cid:130)gren(cid:130) est d(cid:130)termin(cid:130) p(cid:130)riodiquement (cid:133) partir du prix du march(cid:130) mondial constat(cid:130) pour le coton (cid:130)gren(cid:130) en tenant compte du rapport historique entre le prix retenu pour le coton (cid:130)gren(cid:130) et celui calcul(cid:130) pour le coton non (cid:130)gren(cid:130); que ce rapport historique a (cid:130)t(cid:130) (cid:130)tabli (cid:133) l’article 1er para- graphe 2 du r(cid:138)glement (CEE) no 1201/89 de la Commis- sion, du 3 mai 1989, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime d’aide pour le coton (4), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1664/98 (5); que dans le cas o(cid:151) le prix du march(cid:130) mondial ne peut pas (cid:136)tre ainsi d(cid:130)termin(cid:130), ce prix est (cid:130)tabli sur la base du dernier prix d(cid:130)termin(cid:130); consid(cid:130)rant que, aux termes de l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 1554/95, le prix du march(cid:130) mondial du coton r(cid:130)pondant (cid:133) (cid:130)gren(cid:130) est d(cid:130)termin(cid:130) pour un produit certaines caract(cid:130)ristiques et en tenant compte des offres et des cours les plus favorables sur le march(cid:130) mondial entre ceux qui sont consid(cid:130)r(cid:130)s comme repr(cid:130)sentatifs de la tendance r(cid:130)elle du march(cid:130); que, aux fins de cette d(cid:130)termi- nation, il est (cid:130)tabli une moyenne des offres et des cours constat(cid:130)s sur une ou plusieurs bourses europ(cid:130)ennes pour un produit caf pour un port de l’Europe du Nord prove- nant de diff(cid:130)rents pays fournisseurs consid(cid:130)r(cid:130)s comme (cid:130)tant les plus repr(cid:130)sentatifs pour le commerce interna- tional; que, toutefois, des adaptations de ces crit(cid:138)res pour la d(cid:130)termination du prix du march(cid:130) mondial du coton (cid:130)gren(cid:130) sont pr(cid:130)vues pour tenir compte des diff(cid:130)rences (1) JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 45. (2) JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 48. (3) JO L 190 du 4. 7. 1998, p. 4. (4) JO L 123 du 4. 5. 1989, p. 23. (5) JO L 211 du 29. 7. 1998, p. 9. justifi(cid:130)es par la qualit(cid:130) du produit livr(cid:130) ou par la nature des offres et des cours; que ces adaptations sont fix(cid:130)es (cid:133) l’article 2 du r(cid:138)glement (CEE) no 1201/89; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus conduit (cid:133) fixer le prix du march(cid:130) mondial du coton non (cid:130)gren(cid:130) au niveau indiqu(cid:130) ci-apr(cid:138)s; consid(cid:130)rant que l’article 5, paragraphe 3 bis, deuxi(cid:138)me (CE) no 1554/95 pr(cid:130)voit que le alin(cid:130)a, du r(cid:138)glement montant de l’avance de l’aide est (cid:130)gal au prix d’objectif diminu(cid:130) du prix du march(cid:130) mondial ainsi que d’une r(cid:130)duction calcul(cid:130)e suivant la formule applicable en cas de d(cid:130)passement de la quantit(cid:130) maximale garantie mais sur la base de la r(cid:130)estimation de la production de coton non (cid:130)gren(cid:130) major(cid:130)e de 7,5 % au minimum; que le r(cid:138)glement (CE) no 2591/98 de la Commission (6) a fix(cid:130) le niveau de r(cid:130)estimation de la production pour la campagne 1998/ 1999 ainsi que le pourcentage de majoration y aff(cid:130)rent; que l’application de cette m(cid:130)thode conduit (cid:133) (cid:130)tablir le montant de l’avance par (cid:144)tat membre au niveau indiqu(cid:130) ci-apr(cid:138)s, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Le prix du march(cid:130) mondial du coton non (cid:130)gren(cid:130), 1. vis(cid:130) (cid:133) l’article 3 du r(cid:138)glement (CE) no 1554/95, est fix(cid:130) (cid:133) 25,427 EUR par 100 kilogrammes. Le montant de l’avance de l’aide vis(cid:130)e (cid:133) l’article 5, 2. paragraphe 3 bis, deuxi(cid:138)me alin(cid:130)a, du r(cid:138)glement (CE) no 1554/95 est de: — 58,763 EUR par 100 kilogrammes pour l’Espagne, — 48,558 EUR par 100 kilogrammes pour la Gr(cid:138)ce, — 80,873 EUR par 100 kilogrammes pour les autres (cid:144)tats membres. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 4 f(cid:130)vrier 1999. (6) JO L 324 du 2. 12. 1998, p. 25. L 30/28 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 4. 2. 1999 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission


title: 1999/690/EG: Kommissionens beslut av den 3 februari 1999 om det statliga stöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Graphischer Maschinenbau GmbH, Berlin [delgivet med nr K(1999) 327] (Text av betydelse för EES) (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid system
control of State aid
printing
spare part

text: L 272/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 10. 1999 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 3 februari 1999 om det statliga stöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Graphischer Maschi- nenbau GmbH, Berlin [delgivet med nr K(1999) 327] (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (1999/690/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 93. 2 första stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, särskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att i enlighet med nämnda artiklar ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig, och av följande skäl: 1. Förfarande Genom en skrivelse av den 21 januari 1998 anmälde Tyskland till kommissionen ett omstruktureringsstöd till förmån för Graphischer Maschinenbau GmbH, Berlin (nedan kallat GMB). Tyskland har lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 17 mars, 30 april och 18 juni 1998. Genom en skrivelse av den 17 augusti 1998 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 93. 2 i EG-fördraget avseende detta stöd. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentlig- gjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (1). Kommis- sionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter på stödet i fråga. 2. Detaljerad beskrivning av stödet Delstaten Berlin erbjuder GMB ett omstruktureringsstöd i form av ett bidrag på 9,31 miljoner mark (4,76 miljoner euro), som skall betalas i delar under perioden 1998 till 2000. De totala kostnaderna för omstruktureringen beräknas uppgå till 22,93 miljoner mark (11,72 miljoner euro). I denna summa har även beaktats åtgärder för kvalitetshöjning, geografisk och organisa- torisk omstrukturering av produktionen, ändring av produkt- sortimentet och höjning av förädlingsgraden samt kumulerade och under de kommande åren förväntade förluster. GMB tillverkar delar till tidningstryckpressar och har sitt säte i Berlin-Spandau (väst), som är ett regionalt stödområde enligt artikel 92. 3 c i EG-fördraget. Antalet anställda är för närva- rande 99 (jämfört med 144 år 1996). GMB är ett dotterföretag till Koenig & Bauer-Albert AG, Würzburg, (nedan kallat KBA), som främst är verksamt på området för tillverkning av tryck- pressar. KBA är ett stort företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitionen av små och medelstora företag (2). Därför måste även GMB anses vara ett stort inte uppfyller det kriterium för oberoende som anges i artikel 1. 3 i bilagan till den rekommendation som nämns ovan. företag, eftersom det (1) EGT C 336, 4. 11. 1998, s. 13. (2) EGT L 107, 30. 4. 1996, s. 4. 22. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 272/17 Det framgår klart av siffrorna, som för åren 1996 och 1997 visar på en stadigt sjunkande försäljning och rörelseförluster, att företaget är i svårigheter. Den omstruktureringsplan som KBA utarbetat och som är daterad den 24 februari 1997 och som blev klar den 1 september 1997, omfattar perioden 1998–2000. Under denna tid skall de planerade åtgärderna leda till en optimal företagsstorlek, förbättrad organisation och sänkta kostnader samt framför allt till omstrukturering av GMB så att företaget inom KBA-koncernen kan tillverka maskindelar (rullställ) som tidigare köptes utifrån. Eftersom GMB inte har någon egen utvecklingsavdelning, skall moderföretaget i Würz- burg konstruera och utveckla dessa delar. Ett villkor för att omstruktureringsstödet skall beviljas är dessutom att GMB förpliktar sig att behålla 99 anställda till och med år 2006. — Moderföretaget KBA:s bidrag består till största delen av övertagande av de sedan 1996 kumulerade förlusterna fram till dess att GMB uppnår ett nollresultat år 2000. KBA är dock genom det gällande avtalet om kontroll och vinstdel- ning skyldigt att överta GMB:s förluster, vilket innebär att de förluster som gjordes före anmälan och som KBA redan reglerat inte kan anses vara ett eget bidrag till omstrukturer- ingen av GMB. Dessutom är det omstruktureringsbidrag på 9,31 miljoner mark som planeras oproportionerligt stort i jämförelse med de stödberättigande kostnaderna och det kommer möjligen att gynna inte bara ett företag i svårig- heter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer, utan även moderföretaget. som GMB ådragit KBA skall bidra till omstruktureringsplanen med egna medel intill ett belopp av 12,25 miljoner mark genom att överta rörelseförluster, sig tidigare och som förväntas för 1998 och 1999. Till dessa kostnader hör bl. a. kostnader för den sociala åtgärdsplanen för 1997, justeringar av tillgångarnas värde och kostnader som uppstod vid nedlägg- ningen av en del av verksamheten 1997. Omstruktureringsåt- gärderna skall minska förlusterna under åren 1998 och 1999, medan man räknar med att redan år 2000 uppnå en vinst på 520 000 mark. Vidare skall man från och med år 2000 uppnå en årsomsättning på 36 miljoner mark. När kommissionen granskade ärendet på grundval av anmälan, hyste den tvivel på att det planerade stödet var förenligt med undantagsbestämmelsen i artikel 92. 3 i EG-fördraget. På detta stadium i undersökningen var det av följande skäl oklart om gemenskapens riktlinjer för bedömning av statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (1) (nedan kallade gemenskapens till förmån för GMB: riktlinjer) kan tillämpas — Antagandet att den långfristiga livsdugligheten kan åter- ställas är inte tillräckligt underbyggt, vare sig genom de preliminära räkenskaperna för GMB till och med år 2000 eller genom klara perspektiv för avsättningsmöjligheterna i den berörda sektorn. — Enligt prognoserna från KBA i Würzburg blir kostnaderna för att utveckla speciella maskindelar mycket höga och om de ses i relation till GMB:s förväntade årliga omsättning från och med år 2000 kan sådana kostnader inte rättfär- digas. — Moderföretaget KBA är i första hand intresserat av att till- verkningen av specialmaskindelar sker inom koncernen med påföljd att det inte är nödvändigt att sälja tillverknings- kunskapen till GMB, som i stället – som brukligt är inom en koncern – kunde tillverka de nya produkterna på licens. — Man har inte visat att det är absolut nödvändigt för omstruktureringen av GMB att utveckla nya produkter. 3. Kommentarer från Tyskland Genom en skrivelse av den 25 september kommenterade Tysk- land skälen till att förfarandet inletts. Före omstruktureringen fungerade dotterföretaget GMB som en kompletterande verkstad inom KBA-koncernen och dess olika driftställen i Frankenthal, Radebeul, Trennfeld och Kusel (2). Inga produkter tillverkades enbart i Berlin, utan även vid KBA:s andra driftställen. Denna kapacitetsöverlappning inom KBA- koncernen gjorde att GMB redan från 1993 då efterfrågan inom tryckpressektorn sjönk kraftigt var ett kriskänsligt företag. Personalöverskott och den sjunkande efterfrågan ledde till snabbt växande förluster, som hotade GMB:s livsduglighet. Moderföretaget KBA hade redan i november 1996 haft för avsikt att lägga ned GMB den 30 juni 1997, men beslutade sig slutligen för att fortsätta driften i en del av produktionsanlägg- ningarna i Berlin, dock endast om ett statligt stöd beviljades. för vissa maskindelar Tyngdpunkten i omstruktureringsplanen ligger i skapandet av tillverkningskompetens (rullställ, kylvalsar, matningsverk) inom KBA-koncernen. Dessa maskin- delar ingår som oberoende moduler i alla rulloffsetpressar och står för mindre än 10 % av hela priset för en tryckpress. Rullställ, kylvalsar och matningsverk konkurrerar direkt med andra företags produkter, eventuellt även med sådana som KBA säljer. En förutsättning för att planen skall lyckas är att man utvecklar och snabbt får ut på marknaden konkurrenskraftiga, lönsamma och innovativa produkter. Med sin nuvarande struktur har GMB inte möjlighet att på kort sikt utveckla sådana produkter. I omstruktureringsplanen räknar man även med att utnyttja utvecklings- och konstruktionskapaciteten hos KBA i Würz- burg, medan framtida ändringar och finjusteringar skall göras i Berlin. Tyskland framhåller dock att det utvecklingsarbete som görs i Würzburg på grund av att sådan kapacitet saknas i Berlin endast skulle komma GMB till del i dess egenskap av själv- ständig resultatenhet och oberoende leverantör av de moduler som nämns ovan. Från och med 1999 skall GMB endast till- verka förbättrade produkter och lägga ned produktionen av alla de produkter som företaget tillverkade före omstruktureringen. (1) EGT C 283, 19. 9. 1997, s. 2. (2) KBA in Zahlen, http://www. kba-print. de. L 272/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 10. 1999 Som komplement till de preliminära resultaträkningar till och med år 2000 som hittills presenterats, har Tyskland i samband med förfarandet lämnat över de planerade balansräkningarna för GMB för åren 1997–2000. De visar på en liten minskning av balansomslutningen vid ett på det hela taget solitt finansiellt läge. av dels samtliga kostnader som uppstår under utvecklings- och konstruktionsfaserna, dels produkternas realistiska livslängd. Alla tvivel på GMB:s likviditet tillbakavisas med argumentet att det anmälda stödet inte syftar till att lösa likviditetsproblem, utan till att underlätta omstruktureringen av företaget. rulloffsettidningspressar, professionella För att underbygga dessa antaganden, lade Tyskland fram marknadsundersökningar för åren 1997, 1998, 1999 och 2000, som visar KBA:s och GMB:s andelar av världsmarknaden för rulloffsetpressar, rotationsrulldjuptryckpressar rullställ/rulloffsetpressar. Resultaten visar för GMB:s del på en stadigt växande omsätt- ning på området för rullställ, som 1997 skall uppgå till 85 miljoner, 1998 till 110 miljoner, 1999 till 140 miljoner och år 2000 till 160 miljoner mark. GMB:s andel av tillverkningen av denna produkt i hela KBA-koncernen skall öka från 61 % år 1997 till 74 % år 1998, 87,5 % år 1999 och 90 % år 2000. och Beträffande KBA:s bidrag av egna medel och särskilt överta- gandet av de kumulerade förlusterna sedan 1996 och 1997, är KBA skyldigt att överta dessa förluster enligt det gällande avtalet om kontroll och vinstdelning mellan KBA och GMB. I avtalet anges dock ingen uppsägningstid. KBA skulle alltså omedelbart ha kunnat säga upp avtalet i förtid efter krismötet i februari 1996. Härtill kommer att rätten att hävda bestäm- melsen i avtalet om övertagande av förlusterna uppstår då bokslutet läggs fram. Bokslutet för redovisningsåret 1996 lades fram den 22 april 1997, dvs. uppenbarligen efter det att i omstruktureringsplanen fastställdes februari 1997 undertecknade sysselsättningsavtalet. samband med det i Det görs inga prognoser för avsättningen av de båda andra modulerna, dvs. matningsverk och kylvalsar, som GMB skall fortsätta att producera och vidareutveckla i den egna anlägg- ningen. Med hänsyn till de uppskattade kostnaderna av 6,075 miljoner mark för utvecklingen av mer konkurrenskraftiga produkter, anser Tyskland att kommissionens tvivel rörande förhållandet mellan kostnaderna och GMB:s förväntade årsomsättning på 36 miljoner mark från och med år 2000 är oberättigade. Nyut- vecklade produkter har enligt tidigare erfarenhet normalt en livslängd på sju år. Kostnaderna måste därför fördelas på just denna tidsperiod, vilket skulle innebära en årlig kostnad på 868 000 mark. I förhållande till den förväntade omsättningen år 2000 som nämns ovan skulle detta ge en årlig kvot på 2,4 %, eller 3,5 % om man till det uppskattade beloppet lägger kostnaderna för den analytiska bearbetningen. Detta anses i maskinbyggnadsbranschen vara en synnerligen låg kvot. Trots att man inför kommissionen hittills talat om ”skapande av nya produkter”, utgör verksamheten i Würzburg varken tillämpad forskning och utveckling eller industriell forskning, såsom dessa begrepp definieras i bilaga I till gemenskapsra- marna för stöd till forskning och utveckling (1). Arbetet grundar sig på den tekniska kunskapsnivån i KBA-koncernen, där intresset inriktas på användning av rullar av standardstorlek för pappersrullar med olika bredd samt nya, lönsammare och lätt- hanterligare maskindelar. Tyngdpunkten i omstruktureringsplanen ligger på GMB:s fram- tida oberoende tillverkningskompetens inom KBA-koncernen på området för rullställ, matningsverk och kylvalsar. Utgifterna för dessa nyutvecklade produkter, särskilt rullställen, kommer endast GMB till godo, som skall köpa den behövliga tekniska kunskapen av KBA. Tyskland anser att det är ovidkommande om det tekniska kunnandet skall köpas eller om de nya produkterna skall tillverkas på licens. I det senare fallet, argu- menterar Tyskland, måste en licensavgift beräknas på grundval (1) EGT C 45, 17. 2. 1996, s. 5. Tyskland utgår från att man bör lägga större vikt vid frågan om varför och i vilken omfattning företagets förluster uppkommit, än vid frågan om skyldigheten att överta förlusterna. Om GMB hade lagts ned den 30 juni 1997, såsom ursprungligen plane- rades, vilket skulle ha inneburit att avtalet om kontroll och vinstdelning mellan KBA och GMB upphört att gälla, skulle KBA inte ha varit tvunget att överta samtliga kostnader som uppstod under åren 1996 och 1997, dvs. kostnaderna för de sociala åtgärderna och nedläggningen. Huvuddelen av kostna- derna uppstod på grund av omstruktureringen och driftstoppet då produktionen lades om. Dessa kostnader är betydligt större än de som skulle ha bokförts om GMB hade lagts ned som planerat den 30 juni 1997 (2). Vid bedömningen av det planerade stödet på 9,31 miljoner mark till förmån för GMB och detta stöds proportionalitet med avseende på de stödberättigande kostnaderna bör man beakta såväl företagets bidrag av egna medel som den speciella situa- tionen i Västberlin. Mot bakgrund av beslutet att lägga ned GMB och med tanke på dels de betydande omstrukturerings- kostnaderna, dels den specifika regionala situationen i Väst- berlin och särskilt situationen i tillverkningssektorn, antar Tysk- land att KBA:s eget bidrag står i rimlig proportion till kostna- derna för omstruktureringen. Dessutom skulle KBA själv inte gynnas av det planerade omstruktureringsstödet. Utan sam- tycket till att bevilja ett omstruktureringsstöd skulle GMB ha lagts ned den 30 juni 1997. Genom beslutet att fortsätta GMB:s affärsverksamhet trots de betydande förlusterna, påtog sig KBA en stor risk samtidigt som man övertog kostnader som är större än beloppet av omstruktureringsstödet. Ur KBA:s synvinkel var det inte nödvändigt att inom KBA bevara ett litet driftställe i Berlin med speciell kompetens. Alla driftställen inom KBA-koncernen kunde ha utvecklat den kompetens som krävs för att tillverka de ifrågavarande produkterna. Dessutom skulle de utgifter som detta medfört varit betydligt mindre än kostnaderna för omstruktureringen av GMB. (2) Enligt bokslutet för 1997 uppgår kostnaderna för den delvisa nedläggningen till 2,518 miljoner mark och för de sociala åtgär- derna till 1,5 miljoner mark. 22. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 272/19 Säkerheten för stödet genom en inteckning till ett belopp av 9,31 miljoner mark har bekräftats. Avtalet inför notarie är bifogat till skrivelsen från Tyskland. ingånget strofer och inte heller stöd som ges till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning. Enligt Tysklands meddelande kan det omstruktureringsstöd som planeras möjligen minimalt påverka handelsvillkoren och torde inte påverka konkurrensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. GMB kommer att vara den klart minsta leverantören av rullställ. De andra leverantörerna ingår i internationella och finansiellt starka koncerner. Stork- Contiweb, en huvudkonkurrent i sektorn för rullställ, är genom Heidelberger Druckmaschinen AG ett dotterföretag till RWE. En annan medtävlare, Vits Maschinenbau GmbH, Langenfeld, hör till Deutsche Babcock AG. Om omstruktureringsstödet beviljades, skulle GMB kunna verka som en kompetent och konkurrenskraftig leverantör på marknaden för rullställ, matningsverk och kylvalsar. GMB:s marknadsställning skulle leda till en intensifierad konkurrens i det ifrågavarande marknadssegmentet, där det inte finns någon överkapacitet. Det anmälda omstruktureringsstödet syftar till att återställa GMB:s livsduglighet och kommer inte att leda till att någon överskottskapacitet skapas i vare sig GMB eller KBA. 4. Bedömning av stödet Ställningen på Omstruktureringsstödet till GMB finansieras med statliga medel och har som mål att hålla ett företag som är i svårigheter kvar på marknaden. tryckpressmarknaden för konkurrenter från andra medlemsstater kan därför påverkas negativt av stödet. Denna marknad är internationell, och tillver- karna inom gemenskapen konkurrerar med varandra om kunder både inom och utanför gemenskapen. Följaktligen kan det statliga stödet snedvrida eller hota att snedvrida konkur- rensen och påverka affärsverksamheten mellan medlemssta- terna. Det planerade statliga understödet utgör ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 92. 1 i EG-fördraget genom att det gör det möjligt för det gynnade företaget att företa en omstrukturering, utan att det behöver bära de fulla kostnaderna för detta på det sätt som alla andra företag som verkar under normala marknadsvillkor måste göra. De statliga stöden omfattas inte av godkända eller löpande stödprogram och måste därför enligt artikel 93. 3 i EG-fördraget anmälas enskilt. Tyskland har uppfyllt denna anmälningsplikt. I artikel 92. 1 i EG-fördraget fastslås som grundprincip att stöd som har de egenskaper som anges där är oförenligt med den gemensamma marknaden. I artiklarna 92. 2 och 92. 3 i EG- fördraget anges förutsättningarna för att stöd undantagsvis skall kunna anses förenligt med den gemensamma marknaden. De undantagsbestämmelser som anges i artikel 92. 2 i EG- fördraget kan inte tillämpas i detta fall, eftersom det inte är fråga om stöd av social karaktär som ges till enskilda konsu- menter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkata- Lika litet kan undantagsbestämmelserna i artikel 92. 3 a till- lämpas, eftersom det inte är fråga om stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Inte heller det undantag som anges i artikel 92. 3 b kan åberopas här, eftersom stödet inte är avsett att främja genomfö- randet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. Detsamma gäller för undantagsbestämmelsen i artikel 92. 3 d, eftersom stödet inte är avsett att främja kultur och bevara kulturarvet. Stöd till omstrukturering kan endast bedömas som förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 92. 3 c i EG- fördraget, dvs. stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset och det uppfyller de villkor som anges i gemenskapens riktlinjer. Enligt dessa villkor skall undantagsbe- stämmelsens tillämplighet bedömas på grundval av de rambe- stämmelser och riktlinjer, i vilka kommissionen entydigt formulerat sin tolkning av den ifrågavarande undantagsbestäm- melsen. Den rättsliga grund som skall tillämpas i detta fall är gemen- skapens riktlinjer, där det slås fast på vilka villkor omstruktu- reringsstöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. Enligt dessa riktlinjer skall omstruktureringen utgöra en del av en genomförbar, sammanhängande och långt- gående plan för att återupprätta ett företags lönsamhet på lång sikt inom en rimlig tid och på basis av realistiska antaganden om dess framtida verksamhetsvillkor. Omstruktureringsplaner tar bland annat hänsyn till de omständigheter som är orsak till företagets svårigheter, marknadstillgång och efterfrågan för de berörda varorna liksom deras förväntade utveckling och företa- gets svaga och starka punkter. De möjliggör en välordnad övergång till en ny struktur för företaget som ger det utsikter till långfristig lönsamhet och ger det möjligheter att agera i kraft av sina egna resurser utan att behöva ytterligare statligt bistånd. särskilt Omstrukturering inbegriper oftast omorganisation och rationa- lisering av företagets verksamheter till en mer effektiv bas som i typfallet innebär att verksamheter som inte längre är lönsamma eller som redan går med förlust avslutas, omstrukturering av de befintliga verksamheter som åter kan göras konkurrenskraftiga och, möjligen, utveckling av eller diversifiering till nya lönsamma verksamheter. Finansiell omstrukturering måste oftast åtfölja den fysiska omstruktureringen. L 272/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 10. 1999 Enligt avsnitt 3 i gemenskapens riktlinjer skall kommissionen bedöma om omstruktureringen uppfyller vissa villkor. För det första måste den återställa långfristig lönsamhet och livsdug- lighet för företaget inom en rimlig tid. För det andra måste det säkerställas att stödet inte otillbörligt snedvrider konkurrensen. För det tredje måste stödet stå i proportion till kostnaderna och fördelarna med omstruktureringen. För det fjärde måste omstruktureringsplanen genomföras fullständigt, och för det femte måste årligen en detaljerad rapport lämnas till kommis- sionen, som gör det möjligt för kommissionen att kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs till alla delar och resul- taten av denna. 4. 1 Återställande av den långsiktiga lönsamheten Genom en skrivelse av den 21 januari 1998 lade Tyskland fram en omstruktureringsplan som utarbetats av KBA och med vars hjälp GMB:s fortsatta närvaro på marknaden skall säkras. Genom skrivelser av den 17 mars och 30 april 1998 överläm- nade Tyskland ytterligare underlag, särskilt detaljerade prelimi- för budgetåren nära resultaträkningar och balansräkningar 1996 och 1997. Under förfarandets gång har Tyskland över- lämnat planerade balansräkningar åren 1997–2000. Omstruktureringsplanen utgår från de omständigheter som ledde till företagets svårigheter, dvs. särskilt dess ofördelaktiga storlek och kostnadsstruktur, dess osunda finansiella läge och överlappningarna i fråga om produktionskapacitet inom KBA- koncernen beträffande produktsortimentet hos GMB och andra driftställen inom koncernen. Kommissionen konstaterar till att börja med att koncernen engagerat sig för att genomföra omstruktureringsplanen. för För att sanera kostnadsstrukturen måste GMB först och främst minska sina personalkostnader. År 1996 uppgick de till nästan 35 % av omsättningen. I samband med nedläggningen av en del av verksamheten i mitten av 1997 avskaffades 45 arbets- platser och personalstyrkan minskades från ursprungligen 144 till 99 anställda. Såsom anges i omstruktureringsplanen, förkla- rade sig GMB:s anställda villiga att 1997 avstå från den kollek- tivt avtalade löneökningen på 1,5 % och att inom ramen för sysselsättningsavtalet acceptera lönesänkningar och förlust av sociala förmåner. Detta medförde en permanent årlig kostnads- besparing på 150 000 mark. En jämförelse mellan resultaträk- ningarna för 1996 och 1997 visar att minskningen av perso- nalkostnaderna uppgick till totalt 3,991 miljoner mark eller 33 %. Enligt de preliminära årsboksluten tillkommer en ytterli- gare kostnadssänkning för 1998 och 1999 i förhållande till 1997 på 1,148 miljoner mark, som innebär att företaget år 2000 förväntas ha ungefär samma kostnadsnivå som år 1997. nalkostnaderna och genom förbättringar av produktionspro- cessen. Sist och slutligen handlar omstruktureringen om att utveckla och snabbt få ut på marknaden förbättrade och innovativa produkter. Dessa produkter skall enbart tillverkas av GMB, vilket leder till att den nuvarande kapacitetsöverlappningen inom KBA-koncernen avskaffas. Den finansiella saneringen av företaget finansieras i första hand av moderföretaget, nämligen genom att det övertar de förluster som uppstår för GMB från och med 1996 tills det uppnår det förväntade nollresultatet år 2000. Från och med detta år räknar man med en vinstökning till 520 000 mark. Kommissionen har granskat de planerade balansräkningar, resultaträkningar och kassaflödestal för tiden till och med år 2000 som lagts fram, för att kunna bedöma om omstrukturer- ingsåtgärderna kommer att återställa GMB:s livsduglighet. Kommissionen konstaterar att räkenskapsplanerna är detalje- rade och innehåller redogörelser för de antaganden som ligger till grund för dem. För att genomföra omstruktureringsplanen krävdes en helt ny utformning av fabriken, som är anpassad till moderna tillverkningsbetingelser för de tre produkterna. Ytterli- gare produktivitetsvinster förväntas då grupparbete senare införs. för rulloffset- och rotationsdjuptryckpressar, Den avgörande omstruktureringsåtgärden anser kommissionen vara att GMB koncentrerar sig på tillverkning av endast tre maskindelar, dvs. rullställ, kylvalsar och matningsverk, och särskilt införandet av förändrade och mer konkurrenskraftiga rullställ som utvecklas hos KBA. Kommissionen noterar att tillverkningen av förlustbringande produkter skall upphöra. Försäljningen av förbättrade komponenter genom moderföretaget, tillsammans med minskningen av produktionskapaciteten för dessa delar i KBA:s andra driftställen, och inbyggnad av dessa delar i KBA:s tryckpressar erbjuder säkra avsättningsmöjligheter för GMB. Enligt Tysklands upplysningar kan den snabba marknadsintro- duktion som är oundgänglig för de innovativa produkterna endast uppnås med hjälp av KBA:s utvecklings- och konstruk- tionskapacitet i Würzburg. För 1998 räknar GMB med en ökning av omsättningen med 30,9 %, för 1999 med 15,8 % och för år 2000 med 4,7 %. Kommissionen konstaterar att den kraftiga ökningen av omsättningen från 1997 till 1998 förklaras av det bortfall, som uppstod vid tiden för nedläggningen av en del av verksamheten för att ställa om produktionsprocessen år 1997. Minskade kostnader på ca 10 % skall uppnås genom opti- mering av produktionsprocessen och konstruktiva förenklingar även på monterings- och konstruktionsområdena. Man räknar även med en minskning av räntekostnaderna och övriga kost- nader. Samtidigt skall ytterligare 2 % sparas vid inköp av mate- rial genom fördelaktigare inköpspriser. Ändå visar de prelimi- nära resultaträkningarna för perioden 1997–2000 på en stadig ökning av dessa utgifter vid den förväntade ökningen av omsättningen. Omstruktureringen skall alltså till stor del uppnås genom den redan genomförda minskningen av perso- Kommissionen anser att dessa antaganden är optimistiska, men genomförbara. Vidare konstaterar kommissionen att KBA med avseende på KBA:s och GMB:s affärsområden har lagt fram en detaljerad redogörelse för den geografiska fördelningen av produktionen för åren 1997, 1998, 1999 och 2000. Kommis- sionen noterar dessutom att GMB:s andel av de vidareutveck- lade rullställen inom KBA-koncernen skall öka stadigt från 61 % år 1997 till 90 % år 2000, vilket återspeglas i en ökning av omsättningen från 85 miljoner mark 1997 till 140 miljoner mark år 2000. 22. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 272/21 GMB:s balansräkning för 1997 liksom balansräkningsplanerna till och med år 2000 visar liksom tidigare på ett positivt eget kapital på 6 miljoner mark. Det fortsättningsvis positiva egna kapitalet är dock en följd av att moderföretaget på grund av det gällande avtalet mellan KBA och GMB om kontroll och vinstdelning var skyldigt att överta GMB:s förluster. Bortsett från kostnaderna för att utveckla och förbättra de produkter som GMB skall tillverka och för att skapa produktionsanläggningar för dessa delar i Berlin, och de övriga omstruktureringskostnaderna, planerar GMB varken i omstruktureringsplanen eller i räkenskapsplanerna till och med år 2000 några större investeringar. GMB bör därför kunna uppnå ett sunt finansiellt läge år 2000. I tabellen nedan sammanfattas de viktigaste resultaten av kommissionens analys. (DEM 1 000 och EUR 1 000) 1997 (1) 1998 1999 2000 DEM EUR DEM EUR DEM EUR DEM EUR 22 691 11 602 29 700 15 185 34 400 17 588 36 000 18 407 7 968 4 074 6 820 – 2 744 – 1 403 – 1 383 – 2 839 – 1 452 – 1 484 3 487 – 707 – 759 6 820 – 76 – 176 3 487 7 400 3 784 39 90 620 520 317 266 (DEM 1 000 och EUR 1 000) 1997 (1) 1998 1999 2000 DEM EUR DEM EUR DEM EUR DEM EUR 6 000 7 382 16 464 3 068 3 774 8 418 6 000 7 400 16 500 3 068 3 784 8 436 6 000 7 000 16 000 3 068 3 579 8 181 6 000 6 500 15 500 3 068 3 323 7 925 Resultaträkning Omsättning Personalkostnader Rörelseresultat Resultat (1) Avslutat 31. 12. 1997. Balansrakning Eget kapital Skulder Balansomslutning (1) Avslutat 31. 12. 1997. Enligt kommissionens uppfattning visar räkenskapsplanerna att GMB har goda utsikter att uppnå långfristig lönsamhet och att företaget kommer att vara i stånd att klara sig utan vidare statligt stöd. avgöra om det på den relevanta marknaden finns ett överskott på produktionskapacitet. 4. 2 Stödet får ej leda till otillbörlig snedvridning av konkurrensen Kommissionen har undersökt om åtgärder har vidtagits för att utjämna de negativa effekterna av omstruktureringsstödet på konkurrenterna och om stödet kan bedömas som tillåtet enligt undantagsbestämmelsen i artikel 92. 3 c i EG-fördraget. För det första kan det konstateras att GMB har sitt säte i Berlin- Spandau (väst), som är ett regionalt stödområde enligt artikel 92. 3 c. Omstruktureringsstödet i form av ett bidrag från myndighe- terna i Berlin kan snedvrida konkurrensen, eftersom GMB liksom tidigare finns kvar på marknaden. Marknaden för tryckpressar är nära knuten till förlags- och tryckeribranschen. Denna bransch var till slutet av 1980-talet stadd i tillväxt, nådde sedan sin mättnadsgräns och präglas sedan början av 1990-talet av en kontinuerlig produktions- minskning. Också de traditionella formerna av mångfaldigande verkar på en mogen marknad med en begränsad potential för tillväxt. På grund av nödvändigheten till anpassning till utveck- lingen på det informations- och telekommunikationstekniska området, som hotar den pappersbaserade tryckeribranschens utsikter, befinner sig denna sektor i en ständig omstrukturer- löpande priser ökade den synliga ingsprocess. Uttryckt konsumtionen och produktionen i gemenskapen med 67–68 % under åren 1985–1994. År 1992 minskade den globala konsumtionen med ca 1 %, och 1993 med ytterligare 2,7 % år 1994 noterades dock återigen en tillväxt på 2 %. Produktionen har utvecklats på liknande sätt; återhämtningen som kunde konstateras 1994, upphörde 1995 och sedan dess har produk- tionen stagnerat (1). i Kommissionen har bedömt de uppgifter om marknaden som finns tillgängliga och dem som Tyskland lämnat för att kunna (1) Panorama der EU-Industrie. Europeiska kommissionen, band 2, 1997. L 272/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 10. 1999 Enligt uppgifter från Tyskland minskade efterfrågan på den tyska tryckpressmarknaden under åren 1993–1995. Under denna period minskade omsättningen för de tre viktigaste till- verkarna med 13 %, vilket ledde till sjunkande priser och en betydande förlust av arbetsplatser (2 500 eller 9,3 %). Mer aktu- ella uppgifter visar dock att produktionen i branschen 1996 återigen ökade, med 4,9 % från 1995, en ökning som fortsatte 1997, med 11,2 % jämfört med 1996. År 1996 uppgick kapa- citetsutnyttjandet i denna sektor till 89,1 % och i juni 1997 till 89,4 % (1). I sin marknadsprognos för perioden 1998–2000 utgår KBA från en stadig ökning av produktionen i de ifrågavarande segmenten av den globala marknaden. För övrigt rapporterar Tyskland att det inte finns någon överkapacitet på denna marknad. Enligt punkt 3. 2 ii i gemenskapens riktlinjer skall omstrukturer- ingsplanen ge ett bidrag, proportionellt till det stödbelopp som erhålls, till omstrukturering av motsvarande marknad genom att oåterkalleligt minska eller stänga kapacitet. En minskning eller stängning är oåterkallelig när de berörda tillgångarna kasseras och görs permanent oförmögna att producera till tidi- gare kapacitet eller permanent omvandlas till annan använd- ning. Kommissionen konstaterar att GMB:s omstruktureringsplan i första hand är inriktad på en ny och effektivare organisation av produktionsprocessen och ett ändrat produktsortiment. Till- verkningen och monteringen av komponenterna i de nuva- rande produkterna skall antingen minskas eller, om de varit olönsamma, upphöra. Produktionen av de delar som GMB upphör att tillverka överförs efterhand till moderföretagets anläggningar i Würzburg och Frankenthal för att öka deras kapacitetsutnyttjande. Kommissionen konstaterar vidare att GMB skall koncentrera sig på tillverkningen av endast tre maskinkomponenter, som skall byggas in i tryckpressar från KBA och på så sätt till stor del ersätta produkter som hittills levererats av tillverkare utanför koncernen. Konkurrensförhållandet visavi dessa tillverkare kvarstår dock. De nämnda maskindelarna används i rulloffset- och rotationsdjuptryckpressar, och står tillsammans för mindre än 10 % av värdet av en tryckpress. KBA:s andel av världsmark- naden för dessa segment av tryckpressar uppgick 1997 enligt företagets egen uppskattning till 9 % respektive 20 %. Kommissionen noterar att det på den relevanta marknaden inte finns något strukturellt överskott på produktionskapacitet. Kommissionen konstaterar också att GMB lagt ned vissa verk- samheter och minskat sitt produktsortiment. För övrigt ökar enligt prognosen försäljningen av de förbättrade produkterna i samma takt som avsättningsmöjligheterna på världsmarknaden. Vidare beaktar kommissionen att det i GMB:s fall handlar om den minsta leverantören av rullställ och att andra leverantörer tillhör internationella och finansiellt starka koncerner. I över- riktlinjer ensstämmelse med punkt 3. 2 ii i gemenskapens kräver kommissionen normalt inte en kapacitetsnedskärning i utbyte mot stöd när det inte finns något strukturellt överskott av produktionskapacitet på en relevant marknad i gemen- skapen som betjänas av mottagaren. Kommissionen anser följaktligen att det inte finns någon anled- ning att vidta åtgärder för att utjämna negativa effekter av stödet på konkurrenterna, eftersom det inte finns några belägg för ett kapacitetsöverskott och eftersom GMB:s marknadsandel är relativt liten och tillverkningen av dessa produkter kommer att omfördelas inom KBA-koncernen och produktionskapaci- teten således inte kommer att öka. 4. 3 Stöd i förhållande till kostnader och fördelar med omstrukturer- ingen Kommissionen har undersökt om stödet begränsas till det strikta minimum som krävs för att genomföra omstrukturer- ingen. Kommissionen tar i beaktande att stödet till omstruktureringen på 9,31 miljoner mark åtföljdes av betydande bidrag från KBA, som uppgick till 12,25 miljoner mark, för att avskriva de förluster i rörelsen som uppkommit i GMB sedan 1996 och som kommer att uppstå innan ett nollresultat uppnås år 2000. Först summerade kommissionen KBA:s bidrag av egna medel till omstruktureringsplanen enligt tabellen nedan [. ] (*). I fråga om de tillskott av egna medel från KBA som bidrag från företaget till omstruktureringsplanen, konstaterar kommis- sionen att förlusterna från 1996 och 1997 samt kostnaderna för nedläggningen av en del av verksamheten i mitten av 1997 på 9,091 miljoner mark uppstått före den 21 januari 1998, dvs. före dagen för anmälan av omstruktureringsstödet. Vidare konstaterar kommissionen att KBA på grund av det gällande avtalet mellan KBA och GMB om kontroll och vinst- delning var skyldigt att överta GMB:s förluster. Kommissionen konstaterar dock även att KBA skulle ha kunnat säga upp detta avtal efter krismötet i februari 1996, eftersom det inte inne- håller någon bestämmelse om uppsägningstid. Kommissionen noterar dessutom att KBA i november 1996 föreslog att GMB skulle läggas ned den 30 juni 1997. Om så hade skett skulle avtalet ha upphört att gälla före nedläggningen och GMB skulle inte ha kunnat kräva att KBA skulle överta de rörelseförluster som uppstod under 1996 och 1997 eller kostnaderna för nedläggningen. Dessutom har kommissionen noterat det sysselsättningsavtal som undertecknades i februari 1997 på grundval av omstruktu- reringsplanen. Slutligen har kommissionen beaktat att de kost- nader som uppkom under 1997 härrör från omstruktureringen och det temporära driftstopp som företogs på grund av omläggningen av produktionsprocesserna och produktsorti- mentet. (1) VDMA (Verband Deutscher Maschinen- und Anlagenbau e. V. ), 9. 7. 1998. (*) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är marke- rade med en asterisk. 22. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 272/23 Med betraktande av att KBA inte hade någon reell skyldighet att överta de rörelseförluster som uppstod under 1996 (1) och 1997, och av att kostnaderna för omstruktureringen överstiger de utgifter som skulle ha krävts för den planerade nedläggningen av GMB, drar kommissionen slutsatsen att KBA lämnat ett bidrag på 12,25 miljoner mark till omstruktureringen av GMB. Av tabellen nedan kan de totala bidragen till omstruktureringen utläsas. Bidrag till omstruktureringen DEM 1 000 EUR 1 000 1. Bidrag från delstaten Berlin = totalt statligt stöd 2. KBA:s sammanladga bidrag 3. Bidrag GMB/KBA 9 310 12 250 1 370 4 760 6 260 % 40,6 53,4 6,0 Totalt 1 + 2 + 3 22 930 11 720 100 Dessutom har kommissionen jämfört företagets bidrag av egna medel med de beräknade kostnaderna för omstruktureringen. Resultatet framgår av tabellen nedan. Beräknade kostnader […] * Würzburg […] * Berlin […] * (DEM 1 000) Totalt […] * Totalt (1 + 2) 4 875 18 055 22 930 Kommissionen konstaterar att de totala kostnaderna för omstruktureringen av företaget uppgår till 22,93 miljoner mark (11,72 miljoner euro), varav 12,25 miljoner mark hänför sig till de rörelseförluster som KBA införandet av övertagit samt utgifter för socialplanen och avskrivningar, och 10,86 miljoner mark till förbättrade produkter och omläggningen av produktionsprocessen. Kommissionen noterar vidare de medel som använts för koncipiering och utveckling av nya produkter i både Berlin och Würzburg samt de som använts för analytisk förbättring av existerande produkter. Slutligen konstaterar kommissionen att moderfö- retaget skall sälja den expertkunskap som tagits fram och utvecklats i Würzburg för de innovativa produkterna till GMB för att uteslutande användas för tillverkning av dessa produkter i Berlin. I detta sammanhang beaktar kommissionen att varken definitionen av tillämpad forskning och utveckling eller definitionen av industriell forskning enligt bilaga I till gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling är tillämplig på det arbete som utförts i Würzburg. Kommissionen noterar dessutom den detaljerade kostnadsanalysen av det arbete som utförts i Würzburg och den ingående tekniska beskrivningen av dessa verksamheter och de tillhörande uppgifter, som bifogats Tysklands kommentarer. Kommissionen konstaterar vidare att kostnaderna för att utveckla nya produkter, såsom brukligt inom maskinbyggnadsbranschen, fördelas på en livslängd på sju år, vilket medför en årlig kostnad på 868 000 mark och motsvarar en andel på 2,4 % årligen av den omsättning på 36 miljoner mark som förväntas år 2000. Kommissionen beaktar Tysklands medgivande att arbetena i moderföretaget som totalt uppgår till 15 000 arbetstimmar till en kostnad av 175 mark per timme (2,625 miljoner mark) för utvecklingen och ytterligare 500 mark per timme för att tillverka prototypen till rullstället (rulloffsetpressar) samt 10 000 arbetstimmar till en kostnad av 175 mark per timme (1,75 miljoner mark) för bearbetning och standardisering av rullstället (rotationsdjuptryckpressar) uteslutande kommer GMB till del. Tyskland har inte presenterat något exakt tidsschema som skulle visa om utvecklingskostnaderna uppstått efter amnälan av omstruktureringsstödet. Kommissionen har dock noterat att det förbättrade rullstället (modell ”Pastomat RC”) serietillverkas av GMB sedan slutet av 1997, vilket bidragit till den första kommersi- ella framgången för omstruktureringsplanen. Det betyder att en väsentlig del av utvecklingskostnaderna uppstod före januari 1998. Till detta kommer att ca 80 % av kostnaderna för koncipiering och utveckling av de nya produkterna burits av moderföretagets utvecklings- och konstruktionsavdelningar i Würzburg (och enligt skrivelsen av den 25 september 1998 även i Frankenthal). I detta sammanhang bör man observera att varken Würzburg eller Frankenthal ligger i stödområden i den mening som avses i artikel 92. 3 c i EG-fördraget. Kommissionen (1) Bokslutet för 1996 presenterades som brukligt i april (1997), dvs. efter det att sysselsättningsavtalet på grundval av omstruktureringsprogrammet hade ingåtts i februari 1997. L 272/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 10. 1999 noterar att GMB inte hade kapacitet att på kort sikt utveckla de konkurrenskraftiga och innovativa produkter som krävdes och därför måste förlita sig på KBA:s kapacitet. Kommissionen anser dock att moderföretaget i vilket fall som helst hade intresse av att det utvecklades förbättrade komponenter för inbyggnad i dess tryckpressar. Därför måste man anta att de utvecklingskostnader på 4,875 miljoner mark som uppstått i Würzburg/Frankenthal, och som till stor del uppstod före anmälan, gynnar KBA-koncernen, fastän de nyutvecklade produkterna tillverkas av GMB och detta företag på så sätt får ett eget kompetens- område inom KBA-koncernen. Slutligen hävdar kommissionen att det pris som GMB skall betala för produktkunskaperna, och som enligt Tyskland beräknades så att det täcker ”samtliga kostnader för utveckling och produktion”, till en viss del ersätter KBA för dess utvecklingskostnader. Tabellen nedan innehåller uppgifter om de totala stödberättigande kostnaderna och företagets bidrag av egna medel, och en jämförelse av de kostnader som är stödberättigande som omstruktureringsstöd och de statliga stöden. Kostnader/bidrag Åtgärd DEM 1 000 Bidrag i % 1. Kostnader Omstruktureringskostnader i Berlin av Övertagande nedläggning av en del justering av tillgångarnas värde förluster, för kostnader av verksamheten, stödberättigande kost- Totala nader 2. Bidrag Summa egna medel KBA GMB/KBA 3. Statligt stöd Utvecklingskostander som skall dras av från det statliga stödet Belopp som berättigar till stat- ligt stöd 5 805 12 250 32 68 18 055 100 12 250 1 370 13 620 9 310 4 875 4 435 75} 52} 27 25 Utgående från dessa beräkningar skulle GMB uppenbarligen få ett belopp på 22,93 miljoner mark, varav 13,62 miljoner mark av egna medel och 9,31 miljoner mark av statliga medel. För att begränsa bidragen till det strikta minimum som krävs för omstruktureringen av företaget, bör det planerade beloppet av det statliga stödet på 9,31 miljoner mark minskas med utvecklingskostnaderna på 4,875 miljoner mark, dvs. med det belopp med vilket de stödberättigande omstruktureringskostnaderna på 18,055 miljoner mark överskrids. GMB:s livsduglighet påverkas inte av denna minskning, om man betänker att kostnaderna till stor del redan uppstått och att KBA, dvs. ett företag som inte är i svårigheter, är den som främst gynnas av det arbete som utförts i dess egen produktionsort. Såtillvida innehåller denna åtgärd inga ytterligare stimulanser, då de ovan nämnda kostnaderna inte hänger samman med omstruktureringen av GMB och åtgärden tjänar till omstrukturering av KBA-koncernen. I enlighet med detta anser kommissionen att endast beloppet på 4,435 miljoner mark ingår i det strikta minimum som krävs, också i förhållande till de stödberättigande omstruktureringskostnaderna på 18,055 miljoner mark och bidraget av egna medel på 13,62 miljoner mark. 4. 4 Fullständigt genomförande av omstruktureringsplanen och iakttagande av villkoren Enligt punkt 3. 2 iv i gemenskapens riktlinjer måste företaget till alla delar genomföra den omstrukturerings- plan som överlämnats till kommissionen och också fullgöra alla andra skyldigheter som anges i kommissio- nens beslut. 22. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 272/25 till omstruktureringen Kommissionen konstaterar att stödet beviljas för en period på tre år (1998-2000) och att utbetal- ningarna är fördelade på denna period. Kommissionen konsta- terar vidare att det planerade bidraget måste återbetalas om omstruktureringsåtgärderna fullständigt. inte Kommissionen har dessutom noterat att GMB enligt notariats- registerutdrag nr 568/1997 av den 13 november 1997 har en inteckning på 9,31 miljoner mark. genomförs 4. 5 Kontroll och årsrapport. Kommissionen har noterat att Tyskland kommer att lämna årliga rapporter. 5. Slutsatser Tyskland har anmält det planerade statliga stödet enligt artikel 93. 3 i EG-fördraget och därmed uppfyllt sin skyldighet att anmäla varje fall enskilt då inget godkänt stödprogram finns. Kommissionen konstaterar vidare att det är första gången som GMB, ett företag som är i svårigheter, ansökt om stöd till omstrukturering. Kommissionen beaktar att det statliga stöd som planeras i form av ett bidrag delvis uppfyller villkoren i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, nämligen särskilt i det avseendet att omstrukturer- ingsstödet återställer företagets långfristiga lönsamhet inom rimlig tid och att en orimlig snedvridning av konkurrensen undviks. Stödet överstiger dock det strikta minimum som krävs för omstruktureringen av företaget, då det planerade bidraget är 4,875 miljoner mark större än de stödberättigande kostna- derna. Kommissionen anser att villkoren i punkt 3. 2 iii i gemenskapens riktlinjer endast är uppfyllda för ett bidrag på 4,435 miljoner mark, i stället för 9,31 miljoner mark. Kommissionen drar slutsatsen att de statliga stödåtgärderna underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, och inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Stödet är därför förenligt med den gemensamma marknaden till den angivna nivån. Följaktligen har Tyskland rätt att ställa ett stöd till ett belopp av 4,435 miljoner mark (2,268 miljoner euro) till GMB:s förfo- gande. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Av det statliga stöd som Tyskland planerar till förmån för Graphischer Maschinenbau GmbH, Berlin, i form av ett bidrag till ett belopp av 9,31 miljoner tyska mark, är endast 4,435 miljoner tyska mark förenligt med den gemensamma mark- naden enligt artikel 92. 3 c i EG-fördraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet. Det belopp av det planerade stödet som överstiger 4,435 miljoner tyska mark får inte betalas ut. Artikel 2 Tyskland skall årligen förse kommissionen med detaljerade rapporter för att visa att omstruktureringsplanen genomförs på ett korrekt sätt. Artikel 3 Tyskland skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland. Artikel 4 Utfärdat i Bryssel den 3 februari 1999. På kommissionens vägnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: Commission Regulation (EC) No 256/1999 of 3 February 1999 fixing the minimum selling prices for beef put up for sale under the invitation to tender referred to in Regulation (EC) No 123/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
fixing of prices
minimum price
sale
selling price

text: 4. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 30/17 COMMISSION REGULATION (EC) No 256/1999 of 3 February 1999 fixing the minimum selling prices for beef put up for sale under the invitation to tender referred to in Regulation (EC) No 123/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 805/68 of 27 June 1968 on the common organisation of the market in beef and veal (1), as last amended by Regulation (EC) No 1633/98 (2), and in particular Article 7(3) thereof, Whereas tenders have been invited for certain quantities of beef fixed by Commission Regulation (EC) No 123/1999 (3); Whereas, pursuant to Article 9 of Commission Regulation (EEC) No 2173/79 (4), as last amended by Regulation (EC) No 2417/95 (5), the minimum selling prices for meat put up for sale by tender should be fixed, taking into account tenders submitted; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Beef and Veal, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The minimum selling prices for beef for the invitation to tender held in accordance with Regulation (EC) No 123/ 1999 for which the time limit for the submission of tenders was 25 January 1999 are as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 4 February 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 3 February 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 24. (2) OJ L 210, 28. 7. 1998, p. 17. (3) OJ L 16, 21. 1. 1999, p. 14. (4) OJ L 251, 5. 10. 1979, p. 12. (5) OJ L 248, 14. 10. 1995, p. 39. L 30/18 EN Official Journal of the European Communities 4. 2. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — PAQAQTGLA — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — B(cid:246)LAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in EUR/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Euq(cid:150) am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em euros por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt IRELAND — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) — 1 235 851 1 216


title: QUESTION ECRITE no 222/99 de Elly PLOOIJ-VAN GORSEL Problèmes rencontrés par les entreprises de construction néerlandaises en Allemagne

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Germany
Netherlands
building industry
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
provision of services
services company

text: 12. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 325/91 (1999/C 325/119) QUESTION ÉCRITE P-0222/99 posée par Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) à la Commission (3 février 1999) Objet: Problèmes rencontrés par les entreprises de construction néerlandaises en Allemagne Le 3 juillet 1998, j’ai reçu la réponse de M. Monti à la question P-1529/98 (1) concernant des problèmes rencontrés par les entreprises de construction néerlandaises opérant en Allemagne. Selon cette réponse, la Commission examine la possibilité d’ouvrir une procédure d’infraction contre l’Allemagne. Depuis, cette procédure, apprend-on, a été ouverte. 1. 2. (1) La Commission peut-elle indiquer à quel stade en est la procédure? A-t-on déjà enregistré des résultats? JO C 50 du 22. 2. 1999, p. 45. Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (11 mars 1999) La Commission a notifié une mise en demeure au gouvernement allemand en novembre 1998 lui 1. mettant en mesure de présenter ses observations concernant différents aspects de la réglementation allemande en matière de détachement des travailleurs dans le cadre d’une prestation de services dans le secteur de la construction. Le gouvernement allemand a annoncé sa réponse pour la fin du mois de février 1999. La Commission 2. n’est donc pas encore en mesure d’indiquer si et dans quelle mesure le gouvernement allemand est préparé à modifier sa position actuelle. La Commission attire l’attention de l’Honorable Parlementaire sur le fait que la Cour de justice a déjà été saisie de certains problèmes liés à la réglementation allemande, notamment en ce qui concerne le régime de caisse de congé en Allemagne depuis 1998 (1). (1) Affaires C-49/98 «Finalarte». (1999/C 325/120) QUESTION ÉCRITE P-0225/99 posée par James Janssen van Raay (UPE) à la Commission (3 février 1999) Objet: Péage autoroutier aux Pays-Bas Les Pays-Bas ayant enfreint, de manière répétée et massive, la Commission est-elle disposée à examiner si le projet, inquiétant, d’introduire un péage autoroutier n’est pas incompatible avec la réglementation européenne, vu notamment les protestations vigoureuses s’élevant aux Pays-Bas contre le péage sur les autoroutes allemandes et belges, qui ne pourrait être instauré qu’au niveau européen? Les contrôles effectués ne sont-ils pas contraires à la protection, garantie par l’Europe, de la vie privée? la législation européenne (Securitel!), Réponse donnée par M. Kinnock au nom de la Commission (9 mars 1999) Les autorités néerlandaises ont consulté la Commission début 1998 sur la possibilité d’instaurer un péage routier dans la Randstad aux heures de pointe. Cette consultation a eu lieu conformément à la décision 308/62/CEE du 21 mars 1962 telle que modifiée par la décision 73/402/CEE du Conseil du 22 novembre 1973 instituant une procédure d’examen et de consultation préalables pour certaines dispositions législatives, réglementaires ou administratives envisagées par les États membres dans le domaine des transports (1). La Commission a émis le 28 mai 1998 un avis selon lequel le projet soumis était compatible avec le droit communautaire