title: PERGUNTA ESCRITA n. 370/99 do Deputado Edgar SCHIEDERMEIER Åtgärder för att bekämpa social utslagning (främja åtgärder för familjer och barn)

text: C 325/114 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 12. 11. 1999 (1999/C 325/157) PERGUNTA ESCRITA E-0370/99 apresentada por Edgar Schiedermeier (PPE) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Acções de luta contra a exclusão social (acções destinadas a promover a família e as crianças) Qual é a opinião da Comissão sobre a reivindicação da cidade inglesa de Reading relativamente às acções referidas em epígrafe? Resposta dada por Pádraig Flynn em nome da Comissão (20 de Abril de 1999) O no 2 do artigo 137o do Tratado de Amesterdão estabelece que o Conselho pode adoptar medidas destinadas a fomentar a cooperação entre os Estados-membros, através de iniciativas que tenham por objectivo melhorar os conhecimentos, desenvolver o intercâmbio de informações e de boas práticas, promover abordagens inovadoras e avaliar a experiência adquirida, a fim de combater a exclusão social. A breve trecho, a Comissão irá publicar um convite para a apresentação de propostas concebido para preparar a acção comunitária em conformidade com estas orientações. As questões relacionadas com a exclusão das famílias e das crianças poderão ser tratadas com pertinência por propostas apresentadas no âmbito desta iniciativa. A Comissão não deixará de notificar o borough council de Reading (e os demais co-signatários da sua carta) da publicação do referido convite para a apresentação de propostas. A informação relativa a este convite e a outros convites para a apresentação de propostas emanando da Comissão, bem como a outras actividades neste domínio estarão disponíveis na web: «http://europa. eu. int/comm/dg05/index_en. htm». (1999/C 325/158) PERGUNTA ESCRITA E-0416/99 apresentada por Jens-Peter Bonde (EDD) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Os direitos dos gronelandeses e dos dinamarqueses Quais os direitos de que gozam os dinamarqueses residentes na Dinamarca mas não os dinamarqueses e gronelandeses residentes na Gronelândia, de acordo com as disposições relativas à cidadania da União e com os direitos fundamentais na UE, reconhecidos pelo Tribunal de Justiça? Resposta dada pelo Sr. Monti em nome da Comissão (19 de Abril de 1999) A Comissão está a proceder à recolha das informações necessárias para responder à pergunta colocada. A Comissão não deixará de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (1999/C 325/159) PERGUNTA ESCRITA E-0417/99 apresentada por Jens-Peter Bonde (EDD) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Livre circulação dos gronelandeses na UE e no EEE Qual é a situação dos gronelandeses relativamente às regras sobre a livre circulação na UE e no EEE?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 397/99 af Alexandros ALAVANOS Tilladelse til stenbrud i beskyttet område

eurovoc_concepts:
Greece
competence of the Member States
environmental impact
environmental protection
mining operation
project evaluation
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 389/99 by Gerhard SCHMID Monitoring the allocation of EU funds

eurovoc_concepts:
Bavaria
EU control
European official
corruption
fund (EU)
use of aid

formats: html pdf print

text: 3. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 348/59 Ammatilla, jota maahanmuuttaja on harjoittanut tai jota hänellä on ollut lupa harjoittaa kotivaltiossaan, on siten ratkaiseva merkitys, kuten myös ammatilla, jota hän haluaa harjoittaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa (3). Jos komissiolle toimitetaan lisätietoja ja osoitetaan, että asiassa on sovellettava direktiiviä 89/48/ETY, komissio ottaa yhteyttä toimivaltaisiin Espanjan viranomaisiin. (1) Toisessa jäsenvaltiossa myönnetyn akateemisen tutkintotodistuksen osalta yhteisöjen tuomioistuin on 31. 3. 1993 antamassaan tuomiossa katsonut, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 48 ja 52 artiklan (Amsterdamin sopimuksen jälkeen 39 ja 49 artikla) nojalla ainoa tarkoitus jatko-opintojen perusteella myönnetyn akateemisen tutkintotodistuksen tunnustamista koskevalle hallinnolliselle menettelylle on tarkistaa, että jatko-opinnoilla saatu tutkintotodistus (myös tohtorin tutkinto) on oikein myönnetty (asia C-19/92, Dieter Kraus v. Baden-Württenbergin osavaltio, Kok. 1993, s. I-1663). (2) Neuvoston direktiivi 89/48/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 19, 24. 1. 1989. Jos esimerkiksi saksalainen ekonomin tutkinnon suorittanut haluaa harjoittaa Espanjassa säänneltyä ”economistan” ammattia, jota suoraan vastaavaa ammattia ei ole Saksassa, täytyy kyseisen henkilön aiemmin Saksassa harjoittaman ammatin laajuus ja luonne tarkistaa. (3) (1999/C 348/072) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0389/99 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Eu-varojen myöntämisen valvonta Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että EU-varoja myönnettäessä Baijerille estetään korruptio? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 1999) Komission mielestä yhteisön varojen asianmukainen käyttö sekä lahjonnan estäminen koko yhteisössä ovat äärimmäisen tärkeitä. Komissio haluaisi korostaa, että syyskuussa 1996 laadittiin Euroopan unionin perustamissopimuksen mukaisesti Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvä pöytäkirja (1). Sen tarkoituksena on määritellä lahjuksen antaminen ja ottaminen sekä tehdä rangaistavaksi sellainen lahjonta, jossa on osallisina kansallisia sekä yhteisöjen virkamiehiä ja joka vahingoittaa tai on omiaan haittaamaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja. Saksa on ratifioinut tämän pöytäkirjan (2). Jos arvoisa parlamentin jäsen on saanut tietoonsa erityisiä Baijeria koskevia lahjontatapauksia, komissio haluaisi tutustua niitä koskeviin tietoihin petostentorjuntaa koordinoivan erityisryhmänsä kautta. Komissiolla on tarvittaessa oikeus käynnistää omat tutkimuksensa yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi myös lahjontatapauksissa. (1) (2) EYVL C 313, 23. 10. 1996. BGBI II 1998. (1999/C 348/073) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0395/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Huumeiden käytön ehkäisyä ja vieroitushoitoa koskevien ohjelmien edistyminen Huumeiden käyttäjille ja entisille käyttäjille tarjottava hoito, psykologinen tuki sekä myös mahdollisuus perustaitojen kohentamiseen ja ammatillisen pätevyyden parantamiseen auttavat heitä palaamaan perheidensä


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 400/99 dell'on. Robin TEVERSON Aiuto alimentare dell'Unione europea

eurovoc_concepts:
EU aid
aid recipient
developing countries
distribution of aid
food aid
security of supply
terms for aid
third country

text: C 341/108 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 29. 11. 1999 problemi occorre predisporre azioni di ristrutturazione del settore, come pure di sostegno dell’industria di trasformazione, al fine di ammodernarla e riconvertirla verso altre attività, come ad esempio la produzione di succhi di frutta naturali. Può la Commissione far sapere: 1. se azioni di ristrutturazione del settore agrumicolo e dell’industria di trasformazione possono essere inserite nei programmi operativi finanziati attraverso i fondi strutturali, 2. cosa intende fare per includere dette azioni nel III quadro comunitario di sostegno? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (31 marzo 1999) 1. Si. Tuttavia, data la fase avanzata del periodo attuale di programmazione dei fondi strutturali, nel quadro comunitario di sostegno (QCS) 1994-1999 non vi sono margini sufficienti né in termini di stanziamenti disponibili, né in termini di tempo, ai fini del lancio di nuove azioni strutturali a favore del settore degli agrumi. 2. È compito delle autorità dello Stato membro definire le loro priorità ed inserirle nelle proposte di piani regionali e di interventi operativi. La Commissione le esaminerà conformemente alle disposizioni che verranno adottate per il terzo periodo 2000-2006. (1999/C 341/152) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0400/99 di Robin Teverson (ELDR) alla Commissione (1o aprile 1999) Oggetto: Aiuto alimentare dell’Unione europea Può la Commissione indicare il valore totale dell’aiuto alimentare fornito dall’Unione europea a paesi terzi precisandone l’evoluzione nel corso dell’ultimo quinquennio? Può essa inoltre, per questo stesso periodo, precisare il controvalore di tale aiuto alimentare per paese beneficiario e, se possibile, per Stato membro dell’UE donatore? Può essa infine fornire un elenco da cui risulti la natura dell’aiuto alimentare dell’UE (per esempio cereali, latte, prodotti lavorati) e può illustrare in qual modo questo sistema di aiuto funziona (per esempio ammissibilità, processo decisionale, ecc. )? Risposta data dal sig. Pinheiro in nome della Commissione (20 aprile 1999) Il valore complessivo dell’aiuto alimentare comunitario negli ultimi cinque anni e la sua ripartizione in funzione della natura dell’aiuto figurano nelle tabelle inviate direttamente all’onorevole parlamentare e al Segretariato generale del Parlamento. Le decisioni adottate attualmente in materia di aiuto alimentare e di sicurezza alimentare si basano sul regolamento (CE) 1292/96 del Consiglio del 27 giugno 1996 relativo alla politica e alla gestione dell’aiuto alimentare e ad azioni specifiche di sostegno alla sicurezza alimentare (1). I paesi che possono beneficiare di un intervento nel settore sono indicati nell’allegato del regolamento. Prima di qualsiasi decisione della Commissione, i finanziamenti d’importo superiore a due milioni EUR devono essere approvati da un comitato di gestione composto dai rappresentanti degli Stati membri e presieduto da un rappresentante della Commissione. (1) GU L 166 del 5. 7. 1996


title: PREGUNTA ESCRITA n. 405/99 del Riitta MYLLER Sortavalan jätevedenpuhdistamon peruskorjaushanke

eurovoc_concepts:
EU programme
Russia
invitation to tender
lake
project evaluation
wastewater
water treatment


title: PREGUNTA ESCRITA n. 397/99 del Alexandros ALAVANOS Suojelualueella sijaitsevan kaivoksen toimintalupa


title: WRITTEN QUESTION No. 411/99 by Honório NOVO Use of the designation 'Port' for wines produced in Australia

eurovoc_concepts:
Australia
Portugal
agreement (EU)
designation of origin
export
location of production
product designation
trade agreement
wine

text: C 370/38 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 12. 1999 Om dessa uppgifter är korrekta står de i bjärt kontrast till de uppgifter som kommissionen gav mig den 17 oktober 1997 och som återges ovan. Vilka är kommissionens kommentarer till dessa motsägelser? (1) EGT C 117, 16. 4. 1998, s. 41. Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (30 april 1999) Kommissionen kan bara bekräfta sin ståndpunkt när det gäller förhandlingar med tredje land om att stärka skyddet av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar inom vin- och spritsektorn. Denna stånd- punkt har förklarats i svaren till den skriftliga frågan E-2485/97 från José Barros Moura (1) och den skriftliga frågan E-2674/97 från parlamentsledamoten själv. Vad beträffar portvin har målet att stärka skyddet av dessa beteckningar stadfästs vid det europeiska toppmötet i Berlin då avtalet med Sydafrika slöts (i detta avseende hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens svar på den skriftliga frågan E-408/99 (2)). (1) (2) EGT C 82, 17. 3. 1998. EGT C 348, 3. 12. 1999, s. 63. (1999/C 370/049) SKRIFTLIG FRÅGA E-0411/99 från Honório Novo (GUE/NGL) till kommissionen (1 mars 1999) Angående: Användning av beteckningen ”Port” för viner som producerats i Australien Med hänsyn till det multilaterala avtalet om handelsrelaterade aspekter på immateriella rättigheter, det s. k. TRIPs-avtalet, i synnerhet artikel 23 och artikel 24. 4 i avsnitt 3 i del II och med hänsyn till det avtal om handel med vin som ingicks 1994 med Australien förpliktigade sig Australien att efter vissa över- gångsperioder avstå från användningen av samtliga sammansättningar med tvetydiga beteckningar, inklusive begreppet ”Port” samt att ge gemenskapsvinerna ett exklusivt och absolut skydd. Kan kommissionen ange om Australien, inom ramen för det avtal om handel med vin som ingicks landet och som är 1. 1994, också avstod från att använda begreppet ”Port” för viner som produceras i avsedda för den interna australiensiska marknaden? När upphör övergångsperioderna i detta avtal? Efter övergångsperioderna är det 2. Australien att använda begreppet ”Port” för de viner som produceras i tredje land, framför allt EU? för landet och som exporteras till förbjudet Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (20 april 1999) Enligt det avtal om handel med vin som ingicks mellan gemenskapen och Australien 1994 (1) 1. förpliktade sig Australien att avstå från användningen av samtliga ”delvis generiska” beteckningar som innehåller en geografisk gemenskapsbeteckning, som t. ex. beteckningen ”Port”. Detta åtagande, som avser sammanlagt 23 beteckningar, gäller såväl den australiska marknaden som exportmarknaderna. Den ”delvis generiska” beteckningen ”Port” ingår i den tredje grupp namn som avses i artikel 8. 1 c i 2. avtalet för vilka övergångsperioder ännu inte har fastställts. Förhandlingarna mellan kommissionen och den australiska regeringen för att fastställa dessa övergångsperioders längd håller för närvarande på att avslutas. Det formella beslutet kommer förmodligen att fattas under årets lopp. Detta beslut kommer även att gälla för Australiens export till tredje land. Avtalet innehåller i vilket fall som helst ingen bestämmelse som tillåter Australien att saluföra australiska viner på gemenskapens marknad under beteckningen ”Port”. Sedan Portugals anslutning till gemenskapen har det enligt gemenskapens lagstiftning för vinprodukter varit förbjudet att använda namnet ”Port” för viner som inte har sitt ursprung i denna medlemsstat. (1) EGT L 86, 31. 3. 1994


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 368/99 von Antonio TAJANI Schutz des Parks des Toskanischen Archipels und der Insel Elba

eurovoc_concepts:
Tuscany
bird
countryside conservation
environmental impact
environmental protection
mining operation
protection of animal life
protection of plant life

text: 3. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 348/55 Antwort von Herrn Marín im Namen der Kommission (16. März 1999) Die Kommission verfolgt weiterhin aufmerksam die Unterdrückungsmaßnahmen des Militärregimes gegen die burmesische Bevölkerung. Sie unterstützt uneingeschränkt die kontinuierliche und konsequente Anwendung des gemeinsamen Stand- punkts der Union gegenüber Burma. Die jüngsten Vorfälle in diesem Land geben der Union keine Veranlassung, ihren Standpunkt zu ändern, so daß ihre Maßnahmen gegenüber Burma aufrechterhalten bleiben. (1999/C 348/067) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0368/99 von Antonio Tajani (PPE) an die Kommission (1. März 1999) Betrifft: Schutz des Parks des Toskanischen Archipels und der Insel Elba Der Park des Toskanischen Archipels und die Gemeinde Marciano haben sich aufgrund der Naturschätze und des hohen landschaftlichen Wertes der Zone, in der die Anlage ihren Standort hat, ablehnend zum Betrieb des Bergwerks EURIT > EURELBA geäußert. Das Bergbaurevier Florenz (italienischer Staatsbetrieb) hat jedoch die Verlängerung der Genehmigung zur Nutzung des Bergwerks um weitere fünf Jahre beantragt. Ist die Kommission nicht der Meinung, daß eine solche Initiative, die dem Gebiet unbedingt schweren Schaden zufügen wird, den europäischen Umwelt- normen zuwiderläuft, die die Insel Elba schützen? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (16. April 1999) Gemäß den Informationen des Herrn Abgeordneten fällt die geschilderte Situation nicht unter den Geltungsbe- reich der Richtlinie 85/337/EWG des Rates über die Umweltverträglichkeitsprüfung bei bestimmten öffent- lichen und privaten Projekten (1). Der Antrag des Bergbaureviers Florenz auf Verlängerung der Betriebs- genehmigung für das bereits vorhandene Bergwerk fällt nicht unter die Bestimmungen dieser Richtlinie. Allerdings könnte hier die Richtlinie 92/43/EWG des Rates zur Erhaltung der natürlichen Lebensräume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (2) relevant sein, da die beschriebene Situation unter Artikel 6 Absatz 2 fallen könnte, der wie folgt lautet: „Die Mitgliedstaaten treffen die geeigneten Maßnahmen, um in den besonderen Schutzgebieten die Verschlechterung der natürlichen Lebensräume und der Habitate der Arten sowie Störungen von Arten, für die die Gebiete ausgewiesen worden sind, zu vermeiden, sofern solche Störungen sich im Hinblick auf die Ziele dieser Richtlinie erheblich auswirken könnten. “ Diese Bestimmung der Richtlinie 92/43/EWG ist auf die gemäß der Richtlinie 79/409/EWG über die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten (3) ausgewiesenen besonderen Schutzgebiete (BSG) anwendbar. Das von dem Herrn Abgeordneten genannte Gebiet ist zwar kein BSG im Sinne der Richtlinie 79/409/EWG, wird jedoch in der vom Internationalen Rat für den Vogelschutz erstellten Liste wichtiger Vogelgebiete in Europa geführt. Im Prinzip hätte das Gebiet als BSG im Sinne der Richtlinie 79/409/EWG ausgewiesen werden müssen. Aus diesen Gründen wurde die italienische Regierung schriftlich um weitere Informationen ersucht. Die Kommission wird dafür sorgen, daß das Gemeinschaftsrecht eingehalten wird. (1) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985. (2) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (3) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 359/99 του Elisabeth SCHROEDTER Εκτροπή κοινοτικών πιστώσεων του ΕΤΠΑ από την κυβέρνηση του κρατιδίου Mecklenburg-Vorpommern για οδούς πρόσβασης στον αυτοκινητόδρομο Α20

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
European Regional Development Fund
Mecklenburg-Western Pomerania
competitiveness
job creation
motorway
regional development
road building
town and country planning
transport infrastructure

text: 3. 12. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 348/53 (1999/C 348/064) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0358/99 υποβολη΄: Paul Rübig (PPE) προς την Επιτροπη΄ (1 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Επισκο΄πηση της εγκληµατικο΄τητας στις ευρωπαïκε΄ς πο΄λεις Απο΄ προ΄σφατη επισκο΄πηση των σοβαρω΄ν εγκληµα΄των στην Αυστρι΄α, Γερµανι΄α και Ελβετι΄α προκυ΄πτει ο΄τι τα ποσοστα΄ εγκληµα΄των στην αυστριακη΄ πρωτευ΄ουσα Βιε΄ννη ει΄ναι σηµαντικα΄ κατω΄τερα απ’ ο΄,τι στις πο΄λεις της Γερµανι΄ας και της Αυστρι΄ας. Στη Βιε΄ννη για το ε΄τος 1997 γι΄νεται λο΄γος για 3,9 δολοφονι΄ες ανα΄ 100 000 κατοι΄κους. Παρο΄µοια ει΄ναι και τα στοιχει΄α για τις διαρρη΄ξεις ο΄που η Βιε΄ννη µε 82 διαρρη΄ξεις ανα΄ 100 000 κατοι΄κους βρι΄σκεται σαφω΄ς πιο χαµηλα΄ απ’ ο΄,τι οι α΄λλες µεγα΄λες πο΄λεις. Υπα΄ρχει αντιπροσωπευτικη΄ ε΄ρευνα για ο΄λες τις µεγα΄λες πο΄λεις της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης απο΄ την οποι΄α να φαι΄νεται ποια αστικα΄ κε΄ντρα ε΄χουν ανα΄γκη ιδιαι΄τερης δρα΄σης για να καταστου΄ν ασφαλει΄ς το΄ποι για τους πολι΄τες της Ένωσης; Εα΄ν ο΄χι, πο΄τε σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να αναθε΄σει τη διενε΄ργεια µιας τε΄τοιας ε΄ρευνας; Απα΄ντηση της κ. Gradin εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (19 Απριλι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει µε΄χρι στιγµη΄ς πραγµατοποιη΄σει τε΄τοιου ει΄δους ε΄ρευνα. Λο΄γω του ο΄τι η προτεραιο΄τητα της πολιτικη΄ς που καθορι΄ζουν τα κρα΄τη µε΄λη στο επι΄πεδο της νωσης ει΄ναι η καταπολε΄µηση των δια΄φορων µορφω΄ν οργανωµε΄νου εγκλη΄µατος, οι προσπα΄θειες παρακολου΄θησης των εγκληµατικω΄ν φαινοµε΄νων ε΄χουν επικεντρωθει΄ σε αυτη΄ν την περισσο΄τερο περιορισµε΄νη πτυχη΄. Αποτε΄λεσµα των προσπαθειω΄ν αυτω΄ν ει΄ναι η συ΄νταξη ετη΄σιας ε΄κθεσης του Συµβουλι΄ου σχετικα΄ µε την κατα΄σταση του οργανωµε΄νου εγκλη΄µατος στην Ευρω΄πη. Η ε΄κθεση αυτη΄ διαβιβα΄ζεται στο Κοινοβου΄λιο. Μι΄α απο΄ τις δυσκολι΄ες ο΄σον αφορα΄ τη συ΄γκριση στατιστικω΄ν στοιχει΄ων που καταρτι΄ζονται στα κρα΄τη µε΄λη ε΄γκειται στο ο΄τι τα εν λο΄γω στοιχει΄α δεν ει΄ναι ισοδυ΄ναµα, µε την ε΄ννοια ο΄τι δεν υπα΄ρχουν κοινα΄ κριτη΄ρια για την µε΄τρηση ορισµε΄νων εγκληµατικω΄ν φαινοµε΄νων. Στον τοµε΄α αυτο΄, ει΄ναι οπωσδη΄ποτε αναγκαι΄ο να γι΄νουν ορισµε΄νες εργασι΄ες. Οι εργασι΄ες αυτε΄ς θα µπορου΄σαν να συµπληρωθου΄ν απο΄ µελε΄τες σχετικα΄ µε την αδυναµι΄α αποτελεσµατικη΄ς αντιµετω΄πισης ορισµε΄νων µορφω΄ν εγκληµατικο΄τητας που πηγα΄ζει απο΄ τις κοινωνικε΄ς η΄ πολιτιστικε΄ς ανισο΄τητες. Τε΄τοιου ει΄δους µελε΄τες θα µπορου΄σαν, ενδεχοµε΄νους, να τυ΄χουν οικονοµικη΄ς στη΄ριξης εκ µε΄ρους της Επιτροπη΄ς. Η Επιτροπη΄ κατανοει΄ πλη΄ρως ο΄τι ει΄ναι αναγκαι΄ο να υπα΄ρχουν εργαλει΄α στατιστικη΄ς συ΄γκρισης σχετικα΄ µε τα φαινο΄µενα εγκληµατικο΄τητας και προτι΄θεται να προτει΄νει ε΄ως το καλοκαι΄ρι ε΄να πολυετε΄ς προ΄γραµµα για την προω΄θηση της συνεργασι΄ας των ειδικω΄ν σε εγκληµατολογικε΄ς στατιστικε΄ς, µε κυ΄ρια προοπτικη΄ την κατα΄ρτιση στατιστικω΄ν στοιχει΄ων για την εγκληµατικο΄τητα στην Ευρω΄πη. (1999/C 348/065) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0359/99 υποβολη΄: Elisabeth Schroedter (V) προς την Επιτροπη΄ (1 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Εκτροπη΄ κοινοτικω΄ν πιστω΄σεων του ΕΤΠΑ απο΄ την κυβε΄ρνηση του κρατιδι΄ου Mecklenburg-Vorpommern για οδου΄ς προ΄σβασης στον αυτοκινητο΄δροµο Α20 Στην απα΄ντηση΄ της στην ερω΄τηση΄ µου για το ι΄διο θε΄µα της 16. 4. 1998 (E-0518/98) (1) η Επιτροπη΄ δη΄λωσε ο΄τι δεν διαθε΄τει πληροφορι΄ες για εκτροπη΄ κονδυλι΄ων του ΕΤΠΑ µε προορισµο΄ την επιδο΄τηση βασικω΄ν µε΄τρων υποδοµη΄ς σε οµοσπονδιακο΄ επι΄πεδο η΄ σε επι΄πεδο κρατιδι΄ου Mecklenburg-Vorpommern. Η Επιτροπη΄ δη΄λωσε επι΄σης ο΄τι δεν ει΄ναι δυνατο΄ν να επιδοτηθου΄ν γενικα΄ µε΄τρα υποδοµη΄ς απο΄ τα κονδυ΄λια του ΕΤΠΑ. Ταυτο΄χρονα απο΄ δηµο΄σιες δηλω΄σεις του Υπουργου΄ Οικονοµικω΄ν του κρατιδι΄ου Mecklenburg-Vorpommern, κ. Rolf Eggert, προκυ΄πτει ο΄τι αρχι΄ζουν εργασι΄ες σχεδιασµου΄ για τη συ΄νδεση της νη΄σου Rügen µε τον αυτοκινητο΄δροµο Α20, σχε΄διο που αναµε΄νεται να επιδοτηθει΄ µε 272 εκατ. DM απο΄ το ΕΤΠΑ (επι΄ συνο΄λου 724 εκατ. DM, δηλαδη΄ πα΄νω απο΄ ε΄να τρι΄το)


title: WRITTEN QUESTION No. 405/99 by Riitta MYLLER Project for the renovation of the sewage treatment plant of Sortavala (Russia)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 378/99 af Viviane REDING Smertefuld slagtning af hunde og katte i Asien

eurovoc_concepts:
China
Philippines
Thailand
animal skin
animal welfare
domestic animal
export
hides and furskins industry
leather


title: WRITTEN QUESTION No. 408/99 by Honório NOVO Negotiations on the future trade agreement between the EU and South Africa

eurovoc_concepts:
EU aid
South Africa
designation of origin
export
marketing
negotiation of an agreement (EU)
tariff quota
trade agreement (EU)
wine

text: 3. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 348/63 Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (12 april 1999) Renoveringen av avloppsreningsverket i Sortavala är av stor betydelse både för Sortavala stad och för vattenkvaliteten i Ladoga. Syftet med projektet är att förbättra reningen av avloppsvattnet och att renovera och, vid behov och om medel finns att tillgå, bygga om reningsverket i Sortavala så att det betjänar hela staden. Genomförandet av projektet har blivit försenat på grund av att det varit svårt att exakt fastställa rollfördel- ningen mellan de tre parterna i projektet, nämligen kommissionen, den finska regeringen och Sortavala kommun. Anbudsinfordran offentliggjordes 1997 sedan programmet i fråga antagits efter positivt utlåtande från Tacis- kommittén. Anbudsgivningen pågick fram till oktober 1998. En förteckning över godkända sökande för en selektiv anbudsinfordran kommer snart att utarbetas. Kravspecifikationen är dock fortfarande inte färdig, och den mottagande parten (Sortavala kommun) har ännu inte gett sitt formella godkännande (godkännande- förklaringen). Man hoppas kunna avsluta alla nödvändiga förfaranden inom loppet av de närmaste två eller tre månaderna. Mycket beror på hur snabbt de nödvändiga tillstånden från tredje parter kan inhämtas. (1999/C 348/078) SKRIFTLIG FRÅGA E-0408/99 från Honório Novo (GUE/NGL) till kommissionen (1 mars 1999) Angående: Förhandlingar om det framtida handelsavtalet mellan EU och Sydafrika Enligt uppgifter från många olika håll, inklusive portvinsföretagarnas sammanslutning, finns det ett förslag till avtal mellan Sydafrikas handelsministerium och kommissionsledamot João de Deus Pinheiro om den framtida utformningen av handelsförbindelserna mellan EU och Sydafrika. Enligt förslaget skall detta afrikanska land även i fortsättningen kunna tillverka vin med beteckningen ”Porto” och/eller ”Port” och/eller ”Portwine” för den inre marknaden (som inte bara omfattar Sydafrika utan också Botswana, Lesotho, Namibia och Swaziland) för en tidsperiod på tolv år. Enligt förslaget skall frågan behandlas på nytt först vid utgången av denna tidsperiod och det har inte införts några tvingande bestämmelser om att produktionen av vin med dessa ursprungsbeteckningar måste upphöra efter tolv år. 1. Kan kommissionen bekräfta om det i förslaget till avtal mellan EU och Sydafrika införts en möjlighet till saluföring av sydafrikanskt vin med beteckningen ”Port” och/eller ”Porto” och/eller ”Portwine” på hela den inre sydafrikanska marknaden för en tidsperiod på 12 år utan att det införts en möjlighet att förbjuda denna möjlighet vid utgången av denna tidsperiod? Kan kommissionen bekräfta om denna saluföringsmöjlighet berör någon av de tre ursprungsbeteck- 2. ningarna ”Porto”, ”Port” eller ”Portwine” som alla i själva verket betecknar en produkt med en sådan etikett som portvin tillverkat i Portugal? (1999/C 348/079) SKRIFTLIG FRÅGA E-0409/99 från Honório Novo (GUE/NGL) till kommissionen Angående: Förslag till handelsavtalet mellan EU och Sydafrika (1 mars 1999) Enligt uppgifter från många olika håll, inklusive portvinsföretagarnas sammanslutning, finns det ett förslag till avtal mellan Sydafrikas handelsministerium och kommissionsledamot João de Deus Pinheiro om den framtida utformningen av handelsförbindelserna mellan EU och Sydafrika. Enligt det ovannämnda förslaget till avtal får inte Sydafrika använda beteckningarna ”Porto” och/eller ”Port” och/eller ”Portwine” för viner som exporteras till tredje land efter en övergångsperiod på fem år


title: QUESTION ECRITE no 545/99 de Christian ROVSING Soumission faite par la société publique d'autocars, COMBUS

eurovoc_concepts:
Denmark
State aid
bus
control of State aid
freedom to provide services
international transport
public sector
restriction on competition
social-security contribution
transport company

text: C 348/96 Journal officiel des Communautés européennes FR 3. 12. 1999 (1999/C 348/119) QUESTION ÉCRITE P-0545/99 posée par Christian Rovsing (PPE) à la Commission Objet: Soumission faite par la société publique d’autocars, COMBUS (1er mars 1999) La société publique d’autocars COMBUS a augmenté sa part de marché sur le marché danois du transport par autocars de 22-25 % à 35-40 % après passation d’un marché sur la base d’une offre à vil prix, au moyen d’un financement assuré d’une part par une aide d’État destinée à couvrir les cotisations de pension et les traitements de mise en disponibilité de personnel à statut de fonctionnaires, d’autre part, par le déficit indiqué dans l’exposé des motifs du projet de loi 1998-1999 L 127 correspondant à une perte d’un tiers des Fonds propres de la société ainsi que par une aide d’État additionnelle fixée dans la loi de décembre 1998. Considérant que la société publique a contraint une grande partie des soumissionnaires privés à fermer leur entreprise, la Commission estime-t-elle ceci conforme aux règles de concurrence communautaires, y compris l’interdiction de prix prédatoire, ainsi qu’aux règles communautaires en matière d’aide d’État? Dans la négative, peut-elle indiquer si elle envisage de faire procéder à une enquête? Réponse donnée par M. Kinnock au nom de la Commission (20 avril 1999) Les allégations d’aides d’État émanant d’entreprises peuvent donner lieu à un examen dans le cadre du régime communautaire régissant les versements d’aides d’État par les administrations. Néanmoins, la Commission n’est tenue d’entamer des procédures formelles au titre des articles 92 et 93 du traité CE que si elle a des doutes sur l’existence et la compatibilité des aides d’État. En particulier, l’application de l’article 92, paragraphe 1, suppose que l’aide fausse ou menace de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises, et perturbe les échanges entre les États membres. En ce qui concerne les transports terrestres, la libéralisation totale de l’accès au marché n’est pas directement prévue par le traité CE, mais doit être réalisée, selon l’article 75, grâce à la législation communautaire. Dans le cas des services réguliers d’autobus, la concurrence au niveau communautaire n’est ouverte qu’aux services internationaux et à un nombre restreint de services nationaux (transports de travailleurs, d’élèves et d’étudiants ; jusqu’au 11 juin 1999, uniquement dans les zones frontalières) (le règlement (CEE) 2454/92 du Conseil, du 23 juillet 1992, fixant les conditions dans lesquelles les transporteurs non résidents peuvent exploiter les services nationaux de transport de voyageurs par route au sein d’un État membre a été déclaré nul par la Cour de Justice pour des raisons formelles le 1er juin 1994 (affaire C-3882, Parlement européen contre Conseil [1994] RJC I-2081), mais ses effets juridiques ont été maintenus jusqu’à ce que le Conseil adopte une nouvelle législation en la matière. Le règlement (CE) 12/98 du Conseil, du 11 décembre 1997, remplaçant le règlement (CE) 2454/92, doit être appliqué à partir du 11 juin 1999 (1)). En cas d’allégations d’aides d’État en faveur de services réguliers d’autobus dans des zones géographiquement limitées du territoire d’un État membre, il y donc lieu d’établir et de vérifier, dans chaque cas particulier, l’effet sur les échanges entre les États membres. Dès lors qu’il ne peut être prouvé d’effet sur les échanges entre États membres, il n’y a pas violation des règles en matière d’aides d’État. (1) JO L 251 du 29. 8. 1992. (1999/C 348/120) QUESTION ÉCRITE E-0548/99 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission Objet: Transfert en Italie de la culture de la variété de tabac «Katérini» (12 mars 1999) La Commission a soumis une proposition prévoyant le transfert en Italie de la culture de la variété de tabac «Katérini». Or, il est notoire et scientifiquement attesté que cette variété ne peut prospérer que dans les conditions pédologiques et climatiques qui prévalent dans la région de Piéria, et que sa culture dans d’autres régions se traduirait par la production de tabacs de qualité inférieure et, partant, par une baisse des prix payés aux producteurs. La Commission est-elle disposée à retirer sa proposition prévoyant un éventuel transfert en Italie de la culture de la variété «Katérini»?


title: WRITTEN QUESTION No. 404/99 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR Measures to prevent counterfeiting of the euro

eurovoc_concepts:
European Central Bank
Europol
Interpol
approximation of laws
database
euro
exchange of information
industrial counterfeiting
paper money
police cooperation

text: 3. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 348/61 Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) 1. Kreikan viranomaiset ovat todellakin ehdottaneet aluetta (”Pieria Ori”), johon parlamentin jäsen viittaa, yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) mukaisesti. Tällä alueella on jonkin verran ensisijaisia luontotyyppejä ja lajeja ja direktiivin perusteella se pitäisi automaattisesti ottaa mukaan Natura 2000 verkkoon. Näin ollen jäsenvaltion tulee ryhtyä alueen tulevaisuuden huomioon ottaen tarkoituksenmu- kaisiin toimiin alueen turmeltumisen estämiseksi. Edellä esitetyn perusteella komissio ottaa yhteyttä Kreikan viranomaisiin tarkistaakseen, ovatko tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (2) mukaisissa vaikutustutki- muksissa, jotka pitäisi toteuttaa kyseessä olevan suunnitelman puitteissa, otettu tarpeeksi huomioon kyseessä olevan alueen luonnonarvot. 2. Kyseessä olevan toiminnan hyväksyminen, kuten sen hylkääminen kuuluu jäsenvaltion yksinomaiseen toimivaltaan. Komissio voi puuttua asiaan vain jos kyseessä oleva toiminta on selvästi yhteisön oikeuden vastainen. (1) (2) EYVL L 206, 22. 7. 1992. EYVL L 175, 5. 7. 1985. (1999/C 348/075) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0399/99 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Paloturvallisuus Voiko komissio laatia luettelon valtioista, toteuttamaan tutkimukseen EU:n vuonna 1986 laatimien paloturvallisuussuositusten täytäntöönpanosta? jotka ovat vastanneet ranskalaisen CETEN-APAVE-yrityksen Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1999) CETEN-APAVE toteutti vuonna 1996 hotellien paloturvallisuudesta tutkimuksen, joka perustui kyselyyn. Kyselyyn tuli vastaus kahdeksalta jäsenvaltiolta (Belgialta, Kreikalta, Ranskalta, Irlannilta, Italialta, Alanko- mailta, Portugalilta ja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta). (1999/C 348/076) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0404/99 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle Aihe: Toimenpiteet euron väärentämisen estämiseksi (1. maaliskuuta 1999) Rahanväärennystä torjuvien asiantuntijoiden mielestä eurokolikkojen ja -seteleiden liikkeellelaskua silmällä pitäen olisi hyvä perustaa monikansallinen virasto, joka koordinoisi kunkin maan poliisivoimia ja liikkeelle- laskusta vastaavien pankkien valvontajärjestelmiä. Lisäksi tähdennetään, että on jo harkittu sellaisen euroop- palaisen keskusviraston perustamista, jossa keskittyneesti vastataan kunkin maan antamista tiedoista koostu- vasta tietokannasta. Euroalueen tiettyjen maiden viranomaisten mielestä olisi myöskin hyvä yhdenmukaistaa euron väärentämistä koskeva lainsäädäntö ja väärentäjien rangaistukset, millä estettäisiin, että joissakin maissa väärentämisestä saatu rangaistus olisi lievempi kuin toisissa. Mikäli näin ei tehdä, on mahdollista, että rikolliset sijoittavat laittomat painokoneensa niihin maihin, joissa lainsäädäntö on väljintä, vaikka väärennetyn setelin vaikutus on sama kaikkialla


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 398/99 van Alexandros ALAVANOS Heraanleg van het Karla-meer

eurovoc_concepts:
Central Greece
Community support framework
EU financing
Thessaly
biotope
climate change
environmental protection
lake
operational programme
project evaluation

text: 12. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 325/89 Wat de financiering betreft, kan worden gezegd dat de subsidiabele werkzaamheden die door Griekenland worden uitgevoerd, volledig aan de lidstaat zullen worden vergoed zoals dat steeds het geval is. De financiering komt uiteindelijk voor rekening van de telers via een forfaitaire korting op de ontvangen steun. Volgens de gegevens waarover de Commissie momenteel beschikt, bedragen de uitgaven voor 1998 in totaal 6 miljoen € (hoofdzakelijk voor de productie van cartografisch materiaal), waarvoor de procedure van de goedkeuring der rekeningen zal worden gevolgd. De werkzaamheden zijn nog niet voltooid omdat de Griekse minister van landbouw blijkbaar onvoldoende prioriteit heeft gegeven aan het dossier. De administratie heeft te kampen met de traagheid waarmee de bekendmaking van de openbare inschrijving en de toewijzing gebeuren, en met het dramatisch tekort aan gespecialiseerd personeel om technische specificaties op te stellen. Bij de goedkeuring van de rekeningen zullen voor Griekenland dan ook waarschijnlijk nog gedurende een tijd financiële correcties worden toegepast op de productiesteun en zal dit land volgens de nieuwe regelgeving zijn controles ter plaatse van de steunaanvragen en de teeltaangiften sterk dienen op te voeren. (1) (2) PB C 21 van 22. 1. 1998. PB L 293 van 31. 10. 1998. (1999/C 325/116) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0217/99 van Katerina Daskalaki (UPE) aan de Commissie (12 februari 1999) Betreft: Heraanleg van het Karla-meer in het kader van het tweede communautair bestek In de zuidoostelijke uithoek van de Thessalische vlakte, in Centraal-Griekenland, bevond zich vroeger het Karla-meer dat ongeveer veertig jaar geleden werd drooggelegd, wat zeer ernstige gevolgen heeft gehad niet alleen voor het milieu maar ook voor de economie in de regio. De redenen hiervoor zijn legio: een gewijzigd microklimaat met alles wat dit inhoudt voor de diverse teelten in de streek, een daling van de grondwater- spiegel, een kwaliteitsvermindering van het grondwater, het ontstaan van tektonische verschijnselen (bodemerosie en -breuken), en een grotere belasting van de baai van Volos. De districten Larissa en Magnisia vragen al lang dat er eindelijk werk zou worden gemaakt van de geplande heraanleg van het Karla-meer, waarvoor medefinanciering door de Europese Unie onontbeerlijk wordt geacht. Kan de Commissie meedelen of ze van plan is dit project in het tweede communautair bestek in te schrijven en zo ja, wanneer, en welke acties hiervoor volgens haar verder moeten worden ondernomen, wetende dat dit project voor de regio van levensbelang wordt geacht? (1999/C 325/117) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0398/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Heraanleg van het Karla-meer (1 maart 1999) De drooglegging van het Karla-meer in Thessalië in 1963 heeft de stelling bevestigd dat „de natuur straft wanneer menselijke ingrepen geen oog hebben voor alle milieu-effecten”. Deze drooglegging heeft immers immense problemen veroorzaakt, zoals een wijziging van het klimaat in de streek, een sterke daling van de grondwaterspiegel, het ontstaan van breuken en een ernstige belasting van de Baai van Volos. Om al deze problemen aan te pakken en het ecologisch evenwicht in de regio te herstellen, hebben de regionale autoriteiten (departementen Larissa en Magnisia) beslist, overigens met algehele instemming van de plaatselijke bevolking, om het Karla-meer opnieuw te laten ontstaan. Bovendien heeft Griekenland bij de Commissie een voorstel ingediend om het project „heraanleg van het Karla- meer” in het tweede communautair bestek op te nemen. Kan de Commissie bijgevolg meedelen of ze dit project kan medefinancieren en onverwijld in het lopende communautair bestek kan opnemen?


title: QUESTION ECRITE no 366/99 de Esko SEPPÄNEN Traitement des membres de la Commission

eurovoc_concepts:
European Commission
European Commissioner
allowances and expenses
diplomatic immunity
pay
pension scheme
regulations for civil servants
tax exemption


title: WRITTEN QUESTION No. 409/99 by Honório NOVO Draft trade agreement between the EU and South Africa


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 450/1999 af 1. marts 1999 om levering af blød hvede som fødevarehjælp

eurovoc_concepts:
Bangladesh
award of contract
common wheat
food aid

formats: pdf print

text: 2. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 54/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 450/1999 af 1. marts 1999 om levering af blød hvede som fødevarehjælp KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1292/96 af 27. juni 1996 om fødevarehjælpspolitik og fødevare- hjælpsforvaltning og om særlige aktioner til støtte for fødevaresikkerheden (1), særlig artikel 24, stk. 1, litra b), og ud fra følgende betragtninger: Den nævnte forordning indeholder en liste over de lande og organisationer, der kan modtage fællesskabsbistand og fastsætter de generelle kriterier for transport af fødevare- hjælpen ud over fob-stadiet; som følge af flere afgørelser vedrørende tildeling af føde- varehjælp har Kommissionen tildelt Bangladesh korn; disse leveringer bør foretages i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2519/97 af 16. december 1997 om almindelige bestem- melser for tilvejebringelse af produkter, der skal leveres som led i Fællesskabets fødevarehjælp (2); i henhold til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1292/96 er det blandt andet nødvendigt at præcisere leveringsbetingelser samt den fremgangsm(cid:134)de, der skal følges ved bestemmelsen af de heraf følgende omkostninger — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der iværksættes en licitation over levering af blød hvede til Bangladesh efter bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2519/97 p(cid:134) de i bilag I anførte betingelser. Alle indgivne tilbud anses for at være afgivet under hensyntagen til de forpligtelser og krav, som følger af den brevveksling mellem Kommissionen og modtageren, som er anført delvist i bilag II. Liggedagene skal især fastsættes p(cid:134) grundlag af en gennemsnitlig lossekapacitet p(cid:134) 2 400 t om dagen og s(cid:134)ledes, at dispatch, der skal betales af Det Europæiske Fællesskab til modtageren, bliver for leveran- dørens regning. Den bydende anses for at være bekendt med de generelle og særlige betingelser og for at have accepteret dem. Enhver anden betingelse eller ethvert forbehold i hans bud anses for ikke at være skrevet. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 1. marts 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 166 af 5. 7. 1996, s. 1. (2) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 23. L 54/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 1999 BILAG PARTI A, B 1. Aktion nr. : 118/98 (parti A); 119/98 (parti B). 2. Modtager (2): Bangladesh. 3. Modtagerens repræsentant: The Secretary, Ministry of Food, Bangladesh Secretariat, Dhaka Bangladesh 4. Bestemmelsesland: Bangladesh. 5. Produkt, der skal tilvejebringes: mel af blød hvede. 6. Samlet mængde (tons netto): 60 000. 7. Antal partier: 2 (parti A: 30 000 t; parti B: 30 000 t). 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (5): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II A 1 a)). 9. Emballering: Som styrtgods. 10. Etikettering eller mærkning: — — sprog, der skal benyttes ved mærkningen: — — Yderligere angivelser: — 11. Den m(cid:134)de, produktet tilvejebringes p(cid:134): Fællesskabets marked. 12. Forudset leveringsstadium: frit lossehavn, ulosset (7). 13. Alternativt leveringsstadium: frit afskibningshavn, fob stuvet og trimmet. 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: Chittagong. 16. Bestemmelsessted: — — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det forudsete stadium (6) (8): — første frist: parti A: 9. 5. 1999; B: 17. - 23. 5. 1999 — anden frist: parti A: 23. 5. 1999; parti B: 31. 5. - 6. 6. 1999. 18. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det alternative stadium: — første frist: parti A: 29. 3. - 4. 4. 1999; parti B: 5. - 11. 4. 1999 — anden frist: parti A: 12. - 18. 4. 1999; parti B: 19. - 25. 4. 1999. 19. Frist for indgivelse af bud (klokken 12, Bruxelles-tid): — første frist: 16. 3. 1999. — anden frist: 30. 3. 1999. 20. Budsikkerhedens størrelse: 5 EUR/t. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (udelukkende). 22. Eksportrestitution (4): restitutionen anvendelig den 28. 2. 1999; fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 218/1999 (EFT L 23 af 30. 1. 1999, s. 16). 2. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 54/5 Noter: (1) Yderligere oplysninger: Andr(cid:130) Debongnie (tlf. (32-2) 295 14 65) Torben Vestergaard (tlf. (32-2) 299 30 50). (2) Leverandøren retter s(cid:134) hurtigt som muligt henvendelse til modtageren eller hans repræsentant for at aftale, hvilke forsendelsedokumenter der er nødvendige. (3) Leverandøren overdrager modtageren en attest fra en officiel instans, hvori det for det leverede produkts vedkommende attesteres, at de gældende normer vedrørende nuklear str(cid:134)ling i den p(cid:134)gældende medlems- stat ikke er blevet overtr(cid:134)dt. Radioaktivitetsattesten skal indeholde oplysning om indholdet af cæsium 134 og 137 og af jod 131. (4) Kommissionens forordning (EF) nr. 259/98 (EFT L 25 af 31. 1. 1998, s. 39), er gældende for eksportrestitu- tionen. Den i artikel 2 i ovennævnte forordning anførte dato er den, der omhandles i punkt 22 i dette bilag. Leverandørens opmærksomhed henledes p(cid:134) artikel 4, stk. 1, sidste afsnit, fremsendes kopi af licensen, s(cid:134) snart udførselsangivelsen er antaget (fax (32-2) 296 20 05). i nævnte forordning. Der (5) Leverandøren skal ved varens levering overbringe modtageren eller hans repræsentant følgende doku- menter: — phytosanitært certifikat — fumigeringscertifikat. (6) Se bilag II, punkt 4, andet afsnit. (7) Ud over bestemmelserne i artikel 14, nr. 3, i forordning (EF) nr. 2519/97 m(cid:134) chartrede fartøjer ikke være opført p(cid:134) nogen af de seneste fire kvartalslister over tilbageholdte fartøjer, der offentliggøres i henhold til Paris-memorandummet om havnestatskontrol (R(cid:134)dets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 (EFT L 157 af 7. 7. 1995, s. 1)). (8) Artikel 14, stk. 14, sidste afsnit, i forordning (EF) nr. 2519/97 finder anvendelse (EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 23). L 54/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 1999 BILAG I Modtageren skal losse hvede p(cid:134) nedenst(cid:134)ende betingelser: 1. Skibstype, der skal befragtes Der forventes befragtet to skibe (self-trimming bulk carriers). Skibene skal have mindst fem luger og være udstyret med kraner/derricker, som hver skal bruges til betjening af en til to luger. Skibene skal kunne g(cid:134) til Chittagong ydre red og efter nødvendig lægtning kunne lægge til i Chittagong (Chittagong Jetties). I dette øjemed m(cid:134) skibene maksimalt have en længde p(cid:134) 610 fod. Befragterne/rederne skal p(cid:134)se, at alle officerer har deres originale, gyldige eksamensbevis med om bord, og at alle skibe er bemandet i nøje overensstemmelse med STCW-konventionen af 1978. I modsat fald vil eventuel forsinkelse af skibet være for rederens regning. 2. Lossefaciliteter Skibene skal i lossehavnen uden udgifter for modtageren sørge for spil og/eller kraner og kraft til deres drift samt løftegrej i god stand og om nødvendigt sørge for tilstrækkelig belysning til natarbejde om bord s(cid:134)vel p(cid:134) dæk som i lastrum. Skibene sørger for egen regning for spilmænd i laste- og lossehavnene. 3. Meddelelse om skibenes ETA Kaptajnen indhenter telegrafisk fra modtagerens agent Movements Chittagong (telex 642237 CMS C BJ) — med samtidig underretning af Bengalship Chittagong (telex 66277 BSC BJ) og Movestore Dhaka (telex 642230 CMS BJ) — ordrer vedrørende losningen ti dage før ankomsten til lossehavnen, dvs. Chittagong, og oplyser ETA og dybgang. Ordrer vedrørende losning sendes til skibet senest fem dage efter modtagelsen af kaptajnens anmodning. Kaptajnen giver følgende varsel til modtagerens agenter, dvs. Movements Chittagong, Bengalship Chitta- gong og Movestore Dhaka: a) ved afsejling fra lastehavn angivelse af: i) lastemængde ii) dybgang iii) TPI (tons pr. tomme) b) ti dage forud: ETA Chittagong havn fem dage forud: ETA Chittagong havn 72, 48 og 24 timer forud: ETA Chittagong havn. 4. Lossetempo og tidtælling i lossehavnen Lasten losses af modtageren uden risiko eller udgifter for skibet med 2 400 t i Chittagong pr. »weather working day« (24 p(cid:134) hinanden følgende timer). Tiden fra kl. 12. 00 torsdag eller fra kl. 17. 00 dagen før en helligdag indtil kl. 9. 00 lørdag eller efterfølgende arbejdsdag medregnes ikke som liggedage, heller ikke hvis der arbejdes. Lossetempoet er baseret p(cid:134) fem funktionsdygtige luger eller flere, men hvis der er færre luger end foreskrevet, nedsættes lossetempoet proportionalt. »Notice of readiness« gives og modtages efter skibets ankomst til Chittagong ydre red, og liggetiden begynder at tælle 24 timer efter, at »notice of readiness« er givet inden for kontortid, uanset om skibet ligger ved kaj eller ej. Hvis en periode for leveringen er fastsat af Kommissionen, begynder liggetiden dog ikke at tælle før den første dag i denne periode. I lossehavnen er udgifterne ved sejlads fra red til red, red til kajplads eller kajplads til kajplads for rederens/befragterens regning, og den tid, der medg(cid:134)r til s(cid:134)dan sejlads, regnes ikke for liggetid. 2. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 54/7 Skønt stevedorer ansættes af modtageren, skal alt lossearbejde udføres efter kaptajnens anvisninger eller med hans samtykke. Tid og udgifter til nødvendig trimming er for rederens regning. P(cid:134) Chittagong red tæller tid, som mistes p(cid:134) grund af, at en lægter m(cid:134) kaste los fra moderskibet p(cid:134) grund af dønninger og/eller d(cid:134)rligt vejr, ikke som liggetid. Liggetiden ophører med at tælle p(cid:134) det tidspunkt, hvor lægteren kaster los, og begynder igen at tælle fra det tidspunkt, hvor lægteren genfortøjes til skibssiden. 5. Lægtning i lossehavn Al nødvendig lægtning ved Chittagong ydre red foretages af modtageren, og tiden og udgifterne hertil er for dennes regning. Hvis skibe p(cid:134) grund af for stor dybgang ikke kan lægge til ved Chittagong ydre red, kan lægtning foretages af rederen/befragteren for egen regning ved Kutubdia red. S(cid:134)dan lægtning betragtes som omladning, og hyrede lægtere losses p(cid:134) samme betingelser som moderskibet. Den tid, der medg(cid:134)r til lægtning ved Kutubdia red, tæller ikke som liggetid. Eventuelle kollisionsskader under lægtningen opgøres direkte mellem moderskibets og lægterens redere (uanset om de er hyret af redere/befragtere til lægtning ved Kutubdia eller af modtageren for lægtning ved den ydre red). Hvis forankring ved Chittagong red er forbundet med fare, er eventuel lægtning ved Kutubdia red for modtagerens regning. Skibets kaptajn skal til enhver tid samarbejde med modtageren og/eller dennes befuldmægtigede, agenter, stevedorer eller lægtningsentreprenører med henblik p(cid:134) hurtig losning. Lægterne skal have passende fendere, s(cid:134) skade undg(cid:134)s. 6. Demurrage og dispatch Hvis skibet ikke losses i det her foreskrevne tempo, skal modtageren betale overliggedagspenge efter den i certepartiet fastsatte sats, dog højst 8 000 USD pr. hel eller delvis overliggedag. For sparet arbejdstid i lossehavnen skal der betales ekspeditionspræmie til modtageren svarende til 50 % af satsen for overliggedagspenge efter den i certepartiet fastsatte sats, dog højst 4 000 USD pr. sparet dag. Ved eventuel demurrage eller dispatch i lossehavnen betales ovennævnte beløb henholdsvis af modtageren til Kommissionen eller af Kommissionen til modtageren. Eventuel demurrage eller dispatch vil senere blive afregnet mellem leverandøren og Kommissionen. Liggetiden i lossehavnen kan ikke modregnes. 7. Diverse bestemmelser Eventuel overtidsbetaling af havne- og toldpersonale er for rekvirentens regning (rederen/dennes agenter eller modtageren/dennes agenter), men hvis arbejdet rekvireres af havnemyndighederne, afholder reder og modtager hver 50 %. Overtidsbetaling af skibets mandskab er altid for rederens regning. (cid:143)bning og lukning af lugerne i lossehavnen er altid for rederens regning, og tiden tæller ikke som liggetid. Den første (cid:134)bning og sidste lukning af lugerne i lossehavnen foretages af skibets mandskab. Beskadigede varer skal uanset bestemmelsesstedet bortskaffes eller destrueres efter de for havnen gældende regler, inden skibet forlader havnen. Afgifter til dokarbejdernes ledelse og enhver lignende afgift er for rederens regning. I tilfælde af at nogle ekstraomkostninger, som rederen/befragteren kræver, skal forudbetales af modtageren, kan Kommissionen p(cid:134) modtagerens vegne betale dem direkte til leverandøren


title: PREGUNTA ESCRITA n. 421/99 del Ernesto CACCAVALE Meriliikennealan työntekijöiden asbestialtistumisen tunnettuja vaaroja koskeva aukko lainsäädännössä

eurovoc_concepts:
EC Directive
air transport
application of EU law
asbestos
carcinogenic substance
crew
health policy
maritime transport
occupational health
occupational safety

text: 29. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 341/109 (1999/C 341/153) PREGUNTA ESCRITA P-0414/99 de Vincenzo Viola (PPE) a la Comisión (19 de febrero de 1999) Asunto: Obligación de servicio público para los servicios aéreos regulares entre las regiones insulares y el continente Considerando los artículos 154 y 158 del Tratado de Amsterdam que se refieren a las regiones insulares de la Unión Europea y a la necesidad de su conexión con las regiones centrales de la Comunidad, también en virtud de su condición de regiones menos favorecidas debido a desventajas estructurales geográficas cuya persistencia dificulta su desarrollo económico y social, ¿puede decir la Comisión qué iniciativas piensa emprender para eliminar los efectos negativos en los vuelos desde y hacia Cerdeña provocados por la apertura de la escala de Malpensa 2000? ¿Puede decir asimismo si controla la aplicación del Reglamento CEE no 2408/92 (1), sobre la obligación de servicio público para los servicios aéreos regulares, obligación que debería concretarse en la prestación de servicios que respondan a los criterios de «continuidad, regularidad, capacidad y precio», cosa que hoy no ocurre por ejemplo en los vuelos entre las islas menores sicilianas (Pantelleria y Lampedusa) y la península italiana o Sicilia? (1) DO L 240 de 24. 8. 1992, p. 8. Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisión (6 de abril de 1999) Como ya se señala en la pregunta de Su Señoría, el Reglamento (CEE) 2408/92 del Consejo, de 23 de julio de 1992, relativo al acceso de las compañías aéreas de la Comunidad a las rutas aéreas intracomunitarias, prevé que los gobiernos de los Estados miembros declaren obligaciones de servicio público. La capacidad legal de imponer obligaciones de servicio público para determinadas rutas a aeropuertos regionales, por considerarse que esas rutas son vitales para el desarrollo económico de la región, no reside, por tanto, en la Comisión. Las condiciones necesarias para garantizar los servicios aéreos en tales rutas deben darse conforme a unos criterios que las líneas aéreas, de considerar únicamente sus intereses comerciales, no suscribirían. La Comisión tiene conocimiento de que las autoridades italianas están considerando la posibilidad de crear los medios para facilitar los servicios de transporte aéreo a las regiones periféricas, incluidas las islas menores de Sicilia. Las opciones que presenta el Derecho comunitario son la imposición de obligaciones de servicio público por parte de las autoridades italianas en las rutas afectadas, como se ha señalado anteriormente, o la adopción de una forma no discriminatoria de ayuda social en beneficio de los residentes de dichas islas. Corresponde a las autoridades italianas decidir los servicios de transporte aéreo que se deben cubrir en este sentido. Por lo que se refiere a los servicios a Milán, sería difícil introducir medidas concretas para un aeropuerto si esa misma ciudad ya cuenta con un servicio adecuado a través de otros aeropuertos. (1999/C 341/154) PREGUNTA ESCRITA E-0421/99 de Ernesto Caccavale (UPE) a la Comisión (1 de marzo de 1999) Asunto: Vacío legislativo en lo que concierne a los riesgos relacionados con la exposición al amianto para los trabajadores del sector marítimo Considerando que el apartado 2 del artículo 1 de la Directiva 83/477/CEE (1) sobre la protección de los trabajadores contra los riesgos relacionados con la exposición al amianto durante el trabajo, que retoma la Directiva 80/1107/CEE (2) sobre los aspectos relativos a la seguridad en el lugar de trabajo, excluye de manera explícita de la correspondiente reglamentación a los trabajadores de los sectores marítimo y aéreo, aunque no afecta a la facultad de los Estados miembros de aplicar o introducir disposiciones legales, reglamentarias o administrativas que garanticen una mayor protección de los trabajadores; Que el Gobierno italiano, aunque incorporara la Directiva comunitaria, no ha procedido a regular la situación de los trabajadores a los que no se aplican dichas disposiciones, lo que ha creado un vacío legislativo y deja a los sectores en cuestión sin la necesaria protección;


title: Règlement (CE) n° 449/1999 de la Commission du 1er mars 1999 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 2. 3. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 54/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 449/1999 DE LA COMMISSION du 1er mars 1999 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4 paragraphe 1, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 2 mars 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 1er mars 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 54/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 3. 1999 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 1er mars 1999, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes Code NC Code des pays tiers (1) (en EUR par 100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 052 600 999 039 060 388 400 404 508 512 528 706 720 728 999 388 400 512 528 624 999 82,9 48,1 103,1 184,0 104,5 115,6 104,9 110,3 297,7 297,7 124,5 175,7 150,1 40,0 50,1 43,7 53,5 54,1 48,3 41,1 61,6 51,3 80,9 36,7 135,9 79,5 79,2 59,4 108,7 98,1 107,2 97,6 67,1 86,4 81,7 81,1 72,1 72,9 61,2 73,8 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: WRITTEN QUESTION No. 399/99 by Phillip WHITEHEAD Fire safety

eurovoc_concepts:
EU statistics
fire
fire protection
member country

text: 3. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 348/61 Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (20 april 1999) 1. När det gäller det område som frågeställaren avser (”Pieria Ori”), har de grekiska myndigheterna i själva verket föreslagit att det skall utses till ett område av gemenskapsintresse i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (1). Området inrymmer en rad prioriterade naturtyper (livsmiljöer) och arter och borde därför också automatiskt ingå i Natura 2000-nätverket enligt kriterierna i direktivet. Följaktligen måste medlemsstaten vidta erforderliga åtgärder för att se till att området inte skadas med tanke på dess framtida utnyttjande. Därför kommer kommissionen att vända sig till de grekiska myndigheterna för att se efter om man i de miljökonsekvensbe- dömningar som borde ha genomförts för det aktuella projektet (i enlighet med rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (2)) i tillräcklig utsträckning har tagit hänsyn till det aktuella områdets värde ur natursynpunkt. 2. Beslut att ge tillstånd till den aktuella verksamheten, liksom beslut att upphäva det, tillhör uteslutande medlemsstatens behörighetsområde. Kommissionen kan ingripa bara om det klart framgår att gemenskaps- lagstiftningen har överträtts. (1) (2) EGT L 206, 22. 7. 1992. EGT L 175, 5. 7. 1985. (1999/C 348/075) SKRIFTLIG FRÅGA E-0399/99 från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen (1 mars 1999) Angående: Brandsäkerhet Kan kommissionen räkna upp vilka länder som har svarat på den utredning som gjordes av det franska företaget CETEN-APAVE om genomförandet av EU:s rekommendationer om brandsäkerhet från 1986? Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (16 april 1999) De åtta medlemsstater som har svarat på den utredning om brandsäkerhet på hotell under 1996 som gjordes av det franska företaget CETEN-APAVE är Belgien, Grekland, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal och Förenade kungariket. (1999/C 348/076) SKRIFTLIG FRÅGA E-0404/99 från Gerardo Fernández-Albor (PPE) till kommissionen Angående: Åtgärder mot förfalskning av euron (1 mars 1999) Experter på bekämpning av myntförfalskning anser, med tanke på den tidpunkt när eurosedlar och euromynt snart skall sättas i omlopp, att det finns skäl att inrätta en multinationell byrå för samordning av varje lands politik och av kontrollsystemen hos de banker som emitterar euro. Det har t. o. m. framgått att man beaktar möjligheten att inrätta ett europeiskt centralkontor som skulle centralisera den databas som varje land ställer till förfogande. Myndigheterna i vissa länder i euroområdet anser dessutom att det skulle vara på sin plats att införa en enhetlig lagstiftning och enhetliga brottspåföljder för euroförfalskare, så att man på detta sätt skulle undvika att det fanns länder där påföljderna av detta brott var lindrigare än i andra. Om inte detta görs är det sannolikt att brottslingar inrättar hemliga sedeltryckerier i de länder där lagstiftningen är minst sträng, trots att de förfalskade sedlarna kan drabba alla på samma sätt


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 364/99 dell'on. Joaquín SISÓ CRUELLAS Nuove esperienze in materia di formazione e occupazione

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Sicily
in-service training
organisation of work
professional experience
professional qualifications
temporary employment
tourism
unemployed person
vocational training

text: 12. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 325/113 di partiti politici, senza discriminazioni. L’articolo 7, paragrafo 5 del documento di Copenaghen, corrisponde alle disposizioni dell’articolo 25 del Patto internazionale relativo ai diritti civili e politici, citato dall’onorevole parlamentare. Per quanto riguarda le elezioni parlamentari del 1998 in Lettonia, l’ODIHR ha concluso che in termini generali, le varie disposizioni giuridiche ed amministrative prevedono il quadro necessario per permettere la partecipazione al processo elettorale, per il loro corretto svolgimento e per una gestione appropriata. L’Ufficio tuttavia ha sottolineato che le disposizioni limitative nei confronti dei sostenitori del partito comunista e delle organizzazioni collegate dopo il 13 gennaio 1991, concernenti la candidatura e la possibilità di essere eletti, erano ancora in vigore, segno che gli impegni dell’OCSE non erano ancora sufficientemente assimilati. I paesi candidati devono rispettare i criteri politici definiti a Copenaghen, condizione preliminare dell’apertura dei negoziati. Nella sua relazione periodica, la Commissione ha concluso che la Lettonia rispetta i criteri politici, sebbene alcune questioni siano ancora in sospeso. Nel quadro della valutazione dei progressi compiuti dai paesi candidati verso l’adesione alla Comunità, la Commissione intende restare vigile per quanto riguarda la questione dei diritti dell’uomo in Lettonia. Essa proseguirà il dibattito con le autorità lettoni su questa tematica. (1999/C 325/156) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0364/99 di Joaquín Sisó Cruellas (PPE) alla Commissione (1o marzo 1999) Oggetto: Nuove esperienze in materia di formazione e occupazione A quanto mi è dato sapere, alcuni esperimenti di «job rotation» effettuati in Sicilia sembrano aver dato risultati positivi nel settore turistico. Sui tratta di un sistema in base al quale alcuni lavoratori di aziende selezionate sono iscritti a corsi di riqualificazione che includono la formazione all’interno e all’esterno del paese. In tali aziende i suddetti lavoratori sono sostituiti da lavoratori disoccupati, anche se previamente formati. Terminato il corso di riqualificazione il lavoratore ritorna all’impresa di origine con una formazione superiore e più adeguata alle esigenze dell’azienda. Il lavoratore che lo aveva sostituito torna sul mercato del lavoro ma con una nuova esperienza lavorativa e un’ulteriore formazione. Conosce la Commissione il sistema di «job rotation» al quale si fa riferimento? Potrebbe far sapere se questo è stato attuato in altri Stati membri, oltre l’Italia, e con quali esiti? Partecipa in alcun modo l’Unione europea a questo di tipo di interessanti esperimenti? Risposta data dal sig. Flynn in nome della Commissione (8 aprile 1999) La Commissione è bene informata sul sistema di rotazione di compiti lavorativi (job rotation), e una serie di progetti attinenti a tale sistema hanno ricevuto un sostegno finanziario nel quadro dell’iniziativa comunitaria ADAPT. Nel 1996 gli iniziatori danesi del sistema di rotazione di compiti lavorativi hanno dato vita a una rete di base denominata «A new track in Europe», composta da 11 organizzazioni di differenti Stati membri, ognuna delle quali ha ricevuto finanziamenti da parte di ADAPT per i propri progetti individuali e per la cooperazione internazionale attuata in materia di rotazione di compiti lavorativi. A partire dal 1998 la rete in quanto tale non ha più ricevuto finanziamenti del Fondo sociale europeo (FSE), mentre sono stati finanziati alcuni singoli progetti. Attualmente la rete è formata da 33 organizzazioni partner (compresa un’organizzazione italiana), in rappresentanza di 14 dei 15 Stati membri. In alcuni Stati membri i progetti di rotazione di compiti lavorativi = influenzando le modifiche apportate nei sistemi di formazione e di collocamento = hanno dimostrato le loro potenzialità in termini di applicazione generalizzata. Una copia della relazione provvisoria sulla valutazione delle prospettive per una rotazione di compiti lavorativi nella Comunità sarà inviata direttamente all’Onorevole Parlamentare e al Segretariato del Parla- mento


title: WRITTEN QUESTION No. 363/99 by Joaquín SISÓ CRUELLAS Cloning in Spain

eurovoc_concepts:
Spain
bio-ethics
experiment on humans
genetic engineering
report
scientific research
therapeutics

text: 29. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 341/99 Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (17 March 1999) The Commission has taken note of the advice from the International council for the exploration of the sea (ICES) about the decline of eel catches and the state of the European eel stock. It is also clear from ICES’ advice that the scientists have not been able to ascertain the underlying causes of the decline. ICES has indicated that there are still considerable gaps in the knowledge about eel biology and fisheries which does not, therefore, provide the necessary background on which to develop a comprehensive management strategy for eel, based on measures that would be practical, operational and that would contribute to an enhanced stock development. More information is therefore needed from the scientists, the Member States and the eel industry before a management system can be developed. The Commission has held a series of meetings with the eel industry in 1998 and further meetings are planned for 1999. In addition, ICES has also been requested to provide additional information in 1999 about possible management measures. The Commission is also prepared to support further research on eel and has provided funds for a project aiming at monitoring the influx of eel- larvae to Europe. In order to justify a ban on exports of elvers, which would constitute a type of trade restriction which the Community has traditionally avoided, it would be necessary to have sufficient supportingevidence and data to support it. At present the scientific evidence to support such a measure is not sufficiently clear cut. In the mean time the Commission is looking at ways of engaging the Chinese authorities in addressing the problem of unrestricted trade in elvers on a bilateral basis. (1999/C 341/139) WRITTEN QUESTION E-0363/99 by Joaquín Sisó Cruellas (PPE) to the Commission (1 March 1999) Subject: Cloning in Spain The first Spanish Committee of Experts on Cloning, composed of scientists, jurists and sociologists, is finalising a report which supports legislative reform to lift the existing ban on cloning and allow it to go ahead in Spain for purely medicinal purposes. The committee, set up at the Bioethics Institute at the Foundation for Medical Science, has virtually completed its study, which is due for official release in June or thereabouts, pending completion of the legal proposal and a resolution of the sociological problem; its findings will be submitted to those in the Spanish Government and the European Union with responsibility for this issue and to other international institutions involved in the cloning issue. The report stresses that, when used for suitable purposes, cloning can be a tremendously useful technique, insofar as findings suggest that cloning techniques can be employed in creating tissue to cure certain diseases. However, it also takes the view that, when understood as an attempt to create identical human beings, cloning poses serious problems and cannot be readily endorsed. Despite the fact that the contents of the report currently being finalised by the Spanish Committee of Experts on Cloning have not yet been released, can the Commission give its view on the extremely complex and controversial issue of cloning? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (7 April 1999) the Commission consulted its Group of advisers on the ethical In February 1997, implications of biotechnology which issued in May 1997 an opinion on ethical aspects of cloning techniques (Opinion No 9). This examined the different forms of cloning techniques and came to the conclusion that ‘any attempt to produce a genetically identical human individual by nuclear substitution from a human adult or child cell (reproductive cloning) should be prohibited’. The Commission’s position is in line with the above mentioned opinion and, thus, clearly condemns human reproductive cloning. To this end, human reproductive cloning has been excluded by co-decision of the Parliament and the Council from both the fourth and the fifth framework programmes on research and technological development. It should also be recalled that the European Council in Amsterdam (June 1997) adopted a declaration which emphasized the determination of the Member States to take all measures necessary to prohibit human cloning


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 393/99 van Alexandros ALAVANOS Herverdeling van middelen die werden bespaard op de GMO voor groenten en fruit

eurovoc_concepts:
GATT
Greece
citrus fruit
export subsidy
fruit
information
third country
vegetable

text: 29. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 341/107 De Commissie heeft in februari 1995 de globale doelstellingen voor aanwervingen in het kader van de 3. uitbreiding vastgesteld op basis van een tijdschema dat een periode van 5 jaar (1995-1999) bestrijkt. Het gaat met name om 1050-1350 posten voor de categorieën A,B,C en D waarvan 400-500 posten voor Oostenrijkse onderdanen, 400-500 posten voor Zweedse en 250-350 posten voor Finse onderdanen (de talendienst buiten beschouwing gelaten). Deze cijfers werden vastgesteld om te garanderen dat, overeenkomstig artikel 27 van het Statuut, bij de Commissie een voldoende aantal onderdanen van de nieuwe lidstaten wordt aangeworven. De Commissie heeft zich daartoe gebaseerd op demografische criteria waarbij werd uitgegaan van het aantal onderdanen van een vergelijkbare lidstaat dat in de diensten van de Commissie is tewerkgesteld. (1) Voor het vergelijkend onderzoek COM/B/949 2 rang B1 waren er b. v. niet meer dan 35 kandidaten, waarvan er slechts 8 werden toegelaten terwijl er 50 posten waren toegekend. (1999/C 341/150) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0393/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (1 maart 1999) Betreft: Herverdeling van middelen die werden bespaard op de GMO voor groenten en fruit De Griekse uitvoer van citrusvruchten heeft te kampen met ernstige problemen: Griekenland lijdt immers zwaar onder de economische crisis in Rusland, waarvoor een groot deel van de Griekse export bestemd was, zodat de citrustelers in een penibele financiële situatie zijn terechtgekomen. Bovendien heeft de drastische vermindering van de exportsubsidies voor de sector groenten en fruit, meer dan waarin het GATT-akkoord voorzag, geleid tot grote besparingen die voor 1997-98 76 miljoen ecu bedroegen. De citrussector heeft steun nodig, niet alleen om zijn uitvoeractiviteiten te verbeteren en op te drijven, maar ook om beter te worden gestructureerd. Kan de Commissie bijgevolg meedelen of ze bereid is het bedrag van 76 miljoen ecu, dat in 1997-98 werd bespaard door al te drastisch te snoeien in de uitvoersubsidies, te herverdelen voor acties die de sector kunnen helpen om zijn ernstige problemen te boven te komen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (7 april 1999) De Commissie heeft uitvoersubsidies verleend voor alle hoeveelheden waarvoor dit binnen de Algemene Overeenkomst inzake Tarieven en Handel (GATT) toegestaan was en zonder daarbij de door deze over- eenkomst opgelegde budgettaire grenzen te overschrijden. Haar streven is om de uitvoerstromen te handhaven en niet om het bij de GATT-overeenkomst vastgestelde budgettaire maximum absoluut te gebruiken. Voor het verkoopseizoen 1997/1998 bedroeg het aandeel van sinaasappelen in de totale hoeveelheid met uitvoersub- sidies uitgevoerde groenten en fruit 52 %, dat van citroenen 17 %. In reactie op de crisis in Rusland, die met name Griekse sinaasappelen treft, zijn de indicatieve uitvoerrestituties verhoogd. Voor sinaasappelen bedragen zij sinds januari 1999 50 € per ton. De Raad bestudeert momenteel een door de Commissie ingediend voorstel voor een verordening inzake voorlichtings- en afzetbevorderingsacties voor landbouwproducten in derde landen (1). Dergelijke acties zouden kunnen bijdragen tot de ondersteuning van de uitvoer van landbouwproducten en met name van citrusvruchten. (1) COM(98) 683 def. (1999/C 341/151) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0394/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (1 maart 1999) Betreft: Financiering van acties voor herstructureringsprogramma’s van de citrusteelt door het derde communautair bestek De citrussector in Griekenland heeft te kampen met ernstige problemen, die het gevolg zijn van zowel het EU- beleid (GATT-akkoorden, preferentiële overeenkomsten met derde landen) als de conjunctuur op de inter-


title: WRITTEN QUESTION No. 420/99 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Arrangements envisaged by the Commission for the project shared amongst European cities of culture in 2000

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
EU programme
cultural cooperation
cultural policy
project evaluation
town

text: 3. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 348/67 Tarkasteltuaan alustavasti asiaa komissio ei voi kuitenkaan yhtyä arvoisan parlamentin jäsenen kantaan 1. siitä, että asetus olisi EU:n kilpailusäännösten vastainen. Asetuksen päämäärähän on tarjota markkinoillepää- symahdollisuuksia kolmansille yrityksille estämällä kaikkien oikeuksien kasaantuminen yhdelle operaattorille. Jos kävisi niin, että yksi operaattori saisi kaikki oikeudet, sopimusten voimassaoloaika ei voisi ylittää tiettyä rajattua aikaa. Komissio on ensi näkemältä sitä mieltä, että urheilutapahtumien lähetysoikeuksien jakaminen usean 2. operaattorin kesken, mihin Italian asetus pyrkii, auttaisi tasapainottamaan Italian maksu-tv-markkinoita. Komissio seuraa tarkasti markkinoiden kehitystä taatakseen, että asetuksessa säädetty urheilutapahtu- 3. mien lähetysoikeuksien jakaminen ei karkota kolmansia yrityksiä markkinoilta tarvittavien investointien vuoksi ja jarruta siten Italian maksu-tv-markkinoiden kehitystä, mihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. (1999/C 348/083) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0419/99 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Euroopan patenttiviraston rakennusten sisäilman kuormitus Euroopan patenttiviraston työntekijät ovat valittaneet jo vuosien ajan, että ilmastointilaitteet ja toimistoissa ilmenevät vaaralliset aineet vahingoittavat heidän terveyttään. Patenttivirasto teetti erilaisia tutkimuksia sen jälkeen, kun useat työntekijät olivat tehneet tästä asiasta valituksia, mutta tutkimustuloksia ei ole useimmissa tapauksissa julkisesti saatavilla. 1. Mihin toimiin komissio ryhtyy saadakseen Euroopan patenttiviraston saattamaan hiukkaskuormituksia koskevat tutkimustulokset kyseisten virkailijoiden ja muiden työntekijöiden saataville? Voiko komissio pyytää patenttivirastoa ilmoittamaan, onko rakennusten ilmastointilaitteita puhdistettu 2. aiemmin erilaisilla kemikaaleilla (ja mitä kemikaaleja tällöin on käytetty)? 3. Mitä komissio aikoo tehdä saadakseen patenttiviraston teettämään kaikille rakennuksessa työskentele- ville standardoidun kyselyn nk. sick building -oireyhtymästä? Aikooko komissio ryhtyä tarvittaviin toimiin luodakseen ”invaliditeettikomiteaa” ja sen menettelyjä 4. koskevaa lainsäädäntöä? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) Kansainvälisiä työhygieniaa ja työturvallisuutta koskevia lakeja sovelletaan tällaisiin elimiin kuten muihinkin toimielimiin. Siksi komissiolla ei ole tässä asiassa toimivaltaa, sillä elimet ovat itsenäisiä organisaatioita. Komissio ei siis voi vastata arvoisan parlamentin jäsenen tekemään kysymykseen. (1999/C 348/084) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0420/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Vuoden 2000 Euroopan kulttuurikaupunkien valmistelutoimien rahoitus Vertauskuvallista vuotta 2000 ajatellen Euroopan unioni on päättänyt ensimmäistä kertaa, että kyseisenä vuonna kulttuurikaupunkihanke toteutetaan yhdeksässä eurooppalaisessa kaupungissa (Avignon, Krakova,


title: PREGUNTA ESCRITA n. 370/99 del Edgar SCHIEDERMEIER Toimet sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi (perheitä ja lapsia koskevien toimien edistäminen)

eurovoc_concepts:
EU action
European social policy
child
cooperation policy
dissemination of EU information
family policy
invitation to tender
marginalisation

text: C 325/114 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 12. 11. 1999 (1999/C 325/157) PREGUNTA ESCRITA E-0370/99 de Edgar Schiedermeier (PPE) a la Comisión (1 de marzo de 1999) Asunto: Medidas para la lucha contra la marginación social (acciones encaminadas al fomento de la familia y los niños) ¿Qué opina la Comisión de la solicitud de la ciudad inglesa de Reading con relación a las medidas citadas? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisión (20 de abril de 1999) En el apartado 2 del artículo 137 del Tratado de Amsterdam, se prevé la posibilidad de que el Consejo adopte medidas destinadas a fomentar la cooperación entre los Estados miembros mediante iniciativas para mejorar los conocimientos, desarrollar el intercambio de información y de buenas prácticas, y promover fórmulas innovadoras y experiencias de evaluación con el fin de luchar contra la exclusión social. La Comisión publicará en breve una convocatoria de propuestas destinada a preparar la actuación comunitaria en esos ámbitos. Los asuntos relacionados con la exclusión de familias y niños podrían abordarse, sin duda, mediante propuestas presentadas en el marco de dicha convocatoria. Naturalmente, la Comisión informará al consistorio de Reading (y a los demás firmantes de la carta en cuestión) de la publicación de la convocatoria. Se podrá obtener información relativa a esta y a otras convocatorias y actividades en el mismo ámbito en la dirección de Internet: http://europa. eu. int/comm/dg05/ index_en. htm (1999/C 325/158) PREGUNTA ESCRITA E-0416/99 de Jens-Peter Bonde (EDD) a la Comisión (1 de marzo de 1999) Asunto: Groenlandeses y los derechos de los daneses ¿Qué derechos tienen los daneses con residencia en Dinamarca que no tengan los daneses y los groenlandeses con residencia en Groenlandia, de conformidad con las disposiciones sobre la ciudadanía de la Unión y los derechos fundamentales en la UE reconocidos por el Tribunal de Justicia? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (19 de abril de 1999) La Comisión está recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicará en el plazo más breve posible. (1999/C 325/159) PREGUNTA ESCRITA E-0417/99 de Jens-Peter Bonde (EDD) a la Comisión (1 de marzo de 1999) Asunto: Libre circulación en la UE y el EEE para los groenlandeses ¿En qué situación se encuentran los groenlandeses con respecto a las normas relativas a la libre circulación en la UE y el EEE?


title: QUESTION ECRITE no 410/99 de Honório NOVO Contreparties accordées dans le cadre du futur accord commercial avec l'Afrique du Sud

text: C 348/64 Journal officiel des Communautés européennes FR 3. 12. 1999 La Commission peut-elle confirmer que le projet d’accord entre l’Union européenne et l’Afrique du Sud 1. prévoit la possibilité de n’interdire qu’au terme d’une période de 5 ans l’exportation de vins sud-africains sous l’appellation d’origine «Porto», «Port» ou «Portwine»? 2. Peut-elle indiquer si cette interdiction concernerait une de ces trois appellations d’origine? (1999/C 348/080) QUESTION ÉCRITE E-0410/99 posée par Honório Novo (GUE/NGL) à la Commission (1er mars 1999) Objet: Contreparties accordées dans le cadre du futur accord commercial avec l’Afrique du Sud Selon des informations provenant de diverses sources, il existerait un projet d’accord entre le ministre du commerce d’Afrique du Sud et M. Deus Pinheiro, membre de la Commission, au sujet des futures relations commerciales entre l’Union européenne et l’Afrique du Sud. Selon ce projet, ce pays pourrait continuer, pendant une période de 12 ans, à produire du vin sous l’appellations «Porto», «Port» ou «Portwine» pour son marché intérieur et il serait uniquement prévu de reconsidérer la situation à la fin de cette période sans que soit imposée dès le départ l’obligation d’interdire la production de vin sous ces appellations d’origine après 12 ans. En outre, il serait interdit à l’Afrique du Sud d’utiliser, au terme d’une période transitoire de 5 ans, les appellations d’origine «Porto», «Port» ou «Portwine» pour les vins exportés vers les pays tiers. Par ailleurs, selon l’«Agence Europe» du 4 février 1999, l’Afrique du Sud bénéficierait, en contrepartie de ces concessions, de préférences tarifaires pour d’autres types de vin qu’elle exporte vers le marché européen, y compris l’admission de certains d’entre eux en franchise douanière. 1. La Commission peut-elle confirmer que le projet d’accord prévoit ce type de contreparties pour l’Afrique du Sud? Dans l’affirmative, n’estime-t-elle pas exagérées ces contreparties, qui seraient accordées uniquement en échange du respect des productions ayant une appellation d’origine européenne, qui devrait être immédiatement garanti? En tout état de cause, peut-elle me communiquer la liste des vins sud-africains pour lesquels une offre 2. d’admission en franchise sur le marché communautaire a déjà été faite? Réponse commune aux questions écrites E-0408/99, E-0409/99 et E-0410/99 donnée par M. Pinheiro au nom de la Commission (30 avril 1999) Le Conseil européen de Berlin a approuvé, le 24 mars 1999, l’accord sur le commerce, le développement et la coopération entre la Communauté et l’Afrique du Sud. En ce qui concerne le problème des appellations «porto» et «xérès», le compromis finalement adopté est le suivant: 1. 2. L’Afrique du Sud réaffirme qu’elle n’utilise et n’utilisera pas les appellations «porto» et «xérès» pour ses exportations à destination de l’UE. L’Afrique du Sud supprimera progressivement, dans un délai de 5 ans, les appellations «porto» et «xérès» de ses produits dans tous les pays vers lesquels elle les exporte, sauf dans le cas des pays de la CDAA qui n’entrent pas dans l’union douanière de l’Afrique du Sud, pour lesquels ce délai sera de 8 ans. 3. Dans l’optique de l’accord sur les vins et les spiritueux, la définition du marché intérieur sud-africain recouvre l’union douanière de l’Afrique du Sud (Afrique du Sud, Botswana, Lesotho, Namibie et Swaziland). 4. Les produits sud-africains pourront être commercialisés sous les appellations «porto» et «xérès» sur le marché intérieur de l’Afrique du Sud durant une période transitoire de 12 ans. À l’issue de cette période, les nouvelles appellations qui seront utilisées sur ce marché seront adoptées d’un commun accord entre l’Afrique du Sud et l’UE


title: WRITTEN QUESTION No. 418/99 by Michl EBNER Bank charges on exchange transactions

eurovoc_concepts:
bank
bank charges
euro
exchange rate
exchange transaction
fixing of prices
monetary union
national currency
publication of tariffs
restriction on competition

text: 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 370/39 (1999/C 370/050) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0416/99 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Grönlantilaisten ja tanskalaisten oikeudet Onko Tanskassa asuvilla tanskalaisilla oikeuksia, joita Grönlannissa asuvilla tanskalaisilla ja grönlantilaisilla ei ole, kun asiaa tarkastellaan suhteessa unionin kansalaisuutta koskeviin määräyksiin ja tuomioistuimen tunnustamiin EU:ssa vallitseviin perusoikeuksiin, ja jos on, niin mitä ne ovat? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama täydentävä vastaus (30. kesäkuuta 1999) Grönlantia koskevista ja Grönlannin asukkaisiin vaikuttavista erityissäännöksistä määrättiin alunperin Tanskan liittymissopimuksessa yhteisöön sekä yhteisöjen perustamissopimuksissa ja täytäntöönpanevassa johdetussa oikeudessa. jolla muutettiin yhteisöjen perustamissopimuksia Grönlannin osalta, Perustamissopimus, tuli voimaan 1. helmikuuta 1985 (1). Tätä Tanskan ehdottamaa perustamissopimusta noudattaen yhteisöjen perustamis- sopimuksia lakattiin soveltamasta Grönlantiin ja yhteisöjen ja Grönlannin välisissä suhteissa päätettiin noudattaa merentakaisiin maihin ja alueisiin (MMA) sovellettavia sopimusmääräyksiä. Helmikuun 1. päivästä 1985 Grönlanti on kuulunut merentakaisiin maihin ja alueisiin, joihin sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 1821187 artiklaa (ennen 1311136 artiklaa) ja jotka on lueteltu EY:n perus- tamissopimuksen liitteessä II. EY:n perustamissopimuksen 188 artiklan (entisen 136 a artiklan) mukaisesti 1821187 artiklaa sovelletaan Grönlantiin, jollei EY:n perustamissopimukseen liitetyssä Grönlannin erityis- järjestelyjä koskevan pöytäkirjan erityissäännöksistä muuta johdu. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklassa (entisessä 8 artiklassa) määrätään, että jokainen jäsenvaltion kansalainen on unionin kansalainen. Näin ollen jokainen Grönlannissa asuva jäsenvaltion kansalainen on myös unionin kansalainen. Tanskan liittymistä Schengenin sopimukseen koskevan sopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, että Schengenin sopimusta ei sovelleta Grönlantiin. Liittymissopimuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti matkustajille ei kuitenkaan tehdä rajatarkastuksia Grönlannin ja Schengen-maiden (eikä Islannin ja Norjan) välillä. Tätä määräystä aletaan soveltaa, kun Schengenin sopimus tulee voimaan Tanskassa. On kuitenkin huomattava, että Grönlannin ja pohjoismaiseen passiunioniin kuuluvien maiden välillä ei tehdä rajatarkas- tuksia. (1) EYVL L 29, 1. 2. 1985. (1999/C 370/051) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0418/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Valuutanvaihdosta aiheutuvat kustannukset pankeissa EU:n 11 jäsenvaltion valuuttojen vaihtokurssit vahvistettiin tämän vuoden alussa, jolloin pankit menettivät mahdollisuutensa kurssiheilahteluista johtuviin voittoihin. Tätä kompensoidakseen pankit ovat ilmeisesti korottaneet vaihdosta perittävän välityspalkkion määrää. Niinpä nykyään ei ole mitenkään tavatonta, että pankit perivät välityspalkkiota 3 % tai jopa enemmän vaihdettavasta summasta


title: WRITTEN QUESTION No. 387/99 by Karl von WOGAU Recognition of a German university diploma in Spain

eurovoc_concepts:
Germany
Spain
competence of the Member States
diploma
engineer
recognition of diplomas
translation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 410/99 do Deputado Honório NOVO Överenskomna gottgörelser inom ramen för det framtida handelsavtalet med Sydafrika

text: C 348/64 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 12. 1999 Pode a Comissão confirmar se o projecto de acordo entre a UE e a África do Sul prevê a possibilidade de 1. exportação de vinhos sul-africanos com denominação de origem «PORTO» e/ou «PORT» e/ou «PORTWINE» só vir a ser proibida no final de um período de cinco anos? Pode a Comissão confirmar se nesta proibição estão incluídas qualquer uma daquelas três denominações 2. de origem? (1999/C 348/080) PERGUNTA ESCRITA E-0410/99 apresentada por Honório Novo (GUE/NGL) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Contrapartidas concedidas no âmbito do futuro acordo comercial com a África do Sul Notícias diversas dão nota da existência de um projecto de acordo entre o Ministro do Comércio da África do Sul e o Senhor Comissário Deus Pinheiro relativo ao futuro enquadramento das relações comerciais entre a UE e a África do Sul. Deste projecto constaria que aquele país africano poderá continuar a produzir vinho com denominação «PORTO» e/ou «PORT» e/ou «PORTWINE» para o mercado interno por um período de 12 anos, havendo apenas a previsão da questão voltar a ser analisada no final deste período de tempo, isto é, sem qualquer obrigatoriedade imposta à partida, de proibição da produção de vinho com aquelas denominações de origem no final desses 12 anos. Nos termos do referido projecto constaria também que a África do Sul ficaria proibida de utilizar as denominações de origem «PORTO» e/ou «PORT» e/ou «PORTWINE» nos vinhos a exportar para países terceiros no final de um período transitório de cinco anos. Por outro lado, a «Agence Europe» de 4 de Fevereiro diz que, em contrapartida a estas concessões, a África do Sul beneficiaria de vantagens tarifárias para outros tipos de vinho que exporta para o mercado europeu, incluindo o acesso à taxa zero para alguns deles. Neste contexto solicito à Comissão que me confirme que os termos do projecto prevêem este tipo de 1. contrapartidas para a África do Sul? Em caso afirmativo não considera a Comissão que se estão a dar contrapartidas exageradas em troca, apenas, do respeito que deveria ser garantido de imediato para as produções com denominação de origem europeia? Seja qual for o caso, solicito que me seja enviada a lista de vinhos sul-africanos para os quais é desde já 2. oferecida uma taxa alfandegária zero no acesso ao mercado comunitário. Resposta comum às perguntas escritas E-0408/99, E-0409/99 e E-0410/99 dada pelo Comissário João de Deus Pinheiro em nome da Comissão (30 de Abril de 1999) Em 24 de Março de 1999 o Conselho Europeu de Berlim, aprovou o Acordo de Comércio, Desenvolvimento e Cooperação entre a Comunidade e a África do Sul. No que respeita à questão do vinho do porto e do xerês o compromisso a que finalmente se chegou é do seguinte teor: 1. A África do Sul confirma de novo que as denominações «Porto» e «Xerês» não são nem serão utilizadas nas suas exportações para a União Europeia. 2. A África do Sul eliminará progressivamente, num prazo de cinco anos, a utilização das denominações «Porto» e «Xerês» em todos os mercados de exportação, excepto no caso dos países membros da Comunidade de Desenvolvimento da África Austral que não sejam membros da União Aduaneira da África Austral, em que esse prazo será de oito anos. 3. Para efeitos do acordo sobre vinhos e bebidas espirituosas, considera-se que o mercado interno da África do Sul abrange a União Aduaneira da África Austral (África do Sul, Botsuana, Lesoto, Namíbia e Suazilândia). 4. Os produtos sul-africanos poderão ser comercializados no mercado interno da África do Sul sob a denominação «Porto» e «Xerês» durante um período de transição de doze anos. Após o termo desse período, as novas denominações desses produtos, a utilizar no mercado interno da África do Sul, serão acordadas conjuntamente entre a África do Sul e a União Europeia