title: Kommissionens forordning (EF) nr. 304/1999 af 10. februar 1999 om udstedelse af eksportlicenser for forarbejdede frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
export refund
fruit juice
fruit product

text: L 37/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 304/1999 af 10. februar 1999 om udstedelse af eksportlicenser for forarbejdede frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1429/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestem- melser for eksportrestitutioner for forarbejdede frugter og grøntsager, undtagen for tilsat sukker (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1007/97 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: I Kommissionens forordning (EF) nr. 2260/98 (3) er det fastsat, for hvilke mængder der kan ansøges om eksportli- censer med forudfastsættelse af restitutionen, undtagen de eksportlicenser, der ansøges om i forbindelse med fødeva- rehjælp; i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1429/95 er det fastsat, p(cid:134) hvilke betingelser Kommissionen kan træffe særlige foranstaltninger for at undg(cid:134) overskridelse af de mængder, som der kan ansøges om eksportlicenser for; i betragtning af de oplysninger, som Kommissionen r(cid:134)der over dags dato, vil den mængde p(cid:134) 354 tons appelsinsaft med et sukkerindhold p(cid:134) 55(cid:190) Brix og derover, der er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 1275/98, nedsat og forhøjet med de i artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1429/95 omhandlede mængder, blive overskredet, hvis der uden begrænsninger udstedes licenser med forudfast- sættelse af restitutionen i forbindelse med de ansøgninger, der er indgivet fra den 5. februar 1999; der bør derfor anvendes en nedsættelseskoefficient for de mængder, der blev ansøgt om den 5. februar 1999, og ske en afvisning af de ansøgninger om eksportlicenser med forudfastsættelse af restitutionen, der blev indgivet senere med henblik p(cid:134) udstedelse i indeværende periode — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De eksportlicenser med forudfastsættelse af restitutionen for appelsinsaft med et sukkerindhold p(cid:134) 55(cid:190) Brix og derover, for hvilke ansøgningerne blev indgivet den 5. februar 1999 i henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 2260/98, udstedes for 82,4 % af de mængder, der er ansøgt om. For det ovennævnte produkt afvises de ansøgninger om eksportlicenser med forudfastsættelse af restitutionen, der blev indgivet efter den 5. februar 1999 og inden den 20. februar 1999. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 11. februar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 28. (2) EFT L 145 af 5. 6. 1997, s. 16. (3) EFT L 283 af 21. 10. 1998, s. 16


title: Komission asetus (EY) N:o 302/1999, annettu 10 päivänä helmikuuta 1999, yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta CN-koodeihin 0104 10 30, 0104 10 80, 0104 20 10, 0104 20 90 ja 0204 kuuluville lampaille, vuohille, lampaanlihalle ja vuohenlihalle vuodeksi 1999 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3013/89 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä lampaan- ja vuohenliha-alan tuotteiden tuonnin ja viennin osalta annetusta asetuksesta (EY) N:o 1439/95 poikkeamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2756/98 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
North Macedonia
customs duties
goat
live animal
sheep
tariff quota

formats: html pdf print

text: L 37/18 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 2. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 302/1999, annettu 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, yhteis(cid:148)n tariffikiinti(cid:148)iden avaamisesta CN-koodeihin 0104 10 30, 0104 10 80, 0104 20 10, 0104 20 90 ja 0204 kuuluville lampaille, vuohille, lampaanlihalle ja vuohenlihalle vuodeksi 1999 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3013/89 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) lampaan- ja vuohenliha-alan tuotteiden tuonnin ja viennin osalta annetusta asetuksesta (EY) N:o 1439/95 poikkeamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2756/98 muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon tietyist(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yhteisty(cid:148)sopimuksen soveltamista koskevista menettelyist(cid:132) 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammi- kuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 77/ 98 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian v(cid:132)lisen yhteisty(cid:148)sopimuksen tekemisest(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1997 tehdyll(cid:132) neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) liitteess(cid:132) D 97/831/EY (2) vahvistetaan tiettyjen maataloustuotteiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t, joita voidaan tuoda t(cid:132)ysin tulleitta tariffikiinti(cid:148)iden, kattojen tai viitem(cid:132)(cid:132)rien rajoissa, sopimuksen hyv(cid:132)ksytyn n(cid:132)in ollen on tarpeen mukauttaa tulleja, jotka vahvistetaan yhteis(cid:148)n tariffikiinti(cid:148)iden avaamisesta CN-koodeihin 0104 10 30, 0104 10 80, 0104 20 10, 0104 20 90 ja 0204 kuuluville lampaille, vuohille, lampaanlihalle ja vuohenli- halle vuodeksi 1999 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3013/89 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) lampaan- ja vuohenliha-alan tuotteiden tuonnin ja viennin osalta annetusta asetuksesta (EY) N:o 1439/95 poikkeamisesta 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2756/98 (3) liitteess(cid:132) III, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat lampaan- ja vuohenlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 2756/98 seuraavasti: 1) Korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti: 0104 10 80 0104 10 30, CN-koodeihin ”3. ja 0104 20 90 kuuluvien el(cid:132)vien el(cid:132)inten elopainona ilmaistut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t, joiden osalta tietyist(cid:132) toimittajamaista per(cid:132)isin olevaan tuontiin sovellettava tulli alennetaan 0 prosentin tulliksi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta ja 31 p(cid:132)iv(cid:132)n joulukuuta 1999 v(cid:132)liseksi ajaksi, vahvistetaan liitteess(cid:132) III. ” 2) Korvataan liite III seuraavasti: ”LIITE III VUODEN 1999 M(cid:142)(cid:142)R(cid:142)T, JOIHIN VIITATAAN 3 ARTIKLAN 3 KOHDASSA J(cid:132)rjestysnumero 09. 4035 El(cid:132)v(cid:132)t lampaat ja vuohet (tonnia elopainona) — Tulli 0 prosenttia Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 215 tonnia” 2 artikla tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen T(cid:132)m(cid:132) asetus j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 8, 14. 1. 1998, s. 1 (2) EYVL L 348, 18. 12. 1997, s. 1 (3) EYVL L 345, 19. 12. 1998, s. 31


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 311/99 von Eolo PARODI Autobahn "Edinburgh - Palermo" und Fertigstellung der A 12

eurovoc_concepts:
common transport policy
economic and social cohesion
motorway
trans-European network
transport network

text: C 341/90 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 29. 11. 1999 Klassifizierungssystem und der raschen Informationsverbreitung im Zusammenhang mit der von der IAEO verwalteten Internationalen Bewertungsskala für bedeutsame Ereignisse in Kernkraftwerken (INES). Denn künftig sollen Fälle von illegalem Handel auch in dieses System aufgenommen werden. (1) ABl. L 246 vom 17. 9. 1980. (2) ABl. L 159 vom 29. 6. 1996. (3) ABl. L 35 vom 12. 2. 1992. (4) ABl. L 148 vom 19. 6. 1993. (1999/C 341/127) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0311/99 von Eolo Parodi (PPE) an die Kommission (10. Februar 1999) Betrifft: Autobahn „Edinburgh 6 Palermo“ und Fertigstellung der A 12 Die Autobahn „Edinburgh 6 Palermo“, eine der Nord-Süd-Achsen von strategischer Bedeutung für ganz Europa, ist auf einer Trasse von rd. 180 km zwischen Rosignano und Civitavecchia (Italien) aus unerklärlichen Gründen unterbrochen, was auf nationaler und gemeinschaftlicher Ebene zu einem Engpaß führt, der sich negativ auf die wirtschaftliche, soziale und handelspolitische Entwicklung des Nord-tyrrhenischen Küstenge- biets auswirkt. Man denke nur an den Warenverkehr von und nach den Häfen und Flughäfen in diesem Gebiet, die Wiederherstellung des Gleichgewichts der Fahrzeugströme zwischen Nord- und Süditalien, das ohne die Fertigstellung dieser wichtigen Trasse nicht zufriedenstellend gewährleistet werden kann, auch in Anbetracht der Tatsache, daß die Autobahn A1, mit der der tyrrhenische Engpaß umgangen werden kann, vollständig ausgelastet ist (insbesondere zwischen Bologna und Florenz) und dafür nicht mehr in Frage kommen kann. Die Fertigstellung der tyrrhenischen Autobahn A12 zwischen Rosignano und Civitavecchia ist daher eine absolute Notwendigkeit für eine optimale Verbindung zwischen dem tyrrhenischen Küstengebiet und Mittel- und Nordeuropa, um das reibungslose Funktionieren wichtiger Hafen- (Genua, La Spezia, Carrara, Livorno und Civitavecchia) und Flughafeninfrastrukturen (Genua, Pisa, Grosseto und Fiumicino) als Lösung für die Verkehrsprobleme auf der Achse Bologna-Florenz zu gewährleisten. Die Kommission wird daher um die Beantwortung der folgenden Fragen gebeten: 1. 2. 3. Ist sie nicht der Ansicht, daß die Fertigstellung der Autobahn Edinburgh-Palermo von vorrangiger Bedeutung für die Europäische Union ist? Ist sie folglich nicht der Ansicht, daß bei der Revision der transeuropäischen Verkehrsnetze die Verwirklichung der Trasse zwischen Rosignano und Civitavecchia unter die vorrangigen europäischen Projekte aufgenommen werden muß? Ist sie nicht der Ansicht, daß auch auf nationaler Ebene eine konkrete Verpflichtung der Regierung erforderlich ist, damit die A12 endlich fertiggestellt wird? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (16. März 1999) 1. Die Straßenverbindung von Edinburgh nach Palermo ist in Anhang I der Entscheidung Nr. 1692/96/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 23. Juli 1996 über gemeinschaftliche Leitlinien für den Aufbau eines transeuropäischen Verkehrsnetzes (TEN-V) als Vorhaben von gemeinsamem Interesse aufge- führt (1). Die Trasse zwischen Rossignano und Civitavecchia ist als geplantes Vorhaben ausgewiesen und könnte insofern auf Antrag des betreffenden Mitgliedstaats mit Gemeinschaftsmitteln gefördert werden. 2. Der Überarbeitung der TEN-Leitlinien Verkehr soll ein Bericht in Form eines Weißbuchs vorausgehen, in dem u. a. dargelegt werden soll, in welcher Weise die Leitlinien für das transeuropäische Verkehrsnetz geändert werden sollten. Daher wäre es zum jetzigen Zeitpunkt verfrüht, eine Schlußfolgerung im Zusammenhang mit der Aktualisierung der Liste der spezifischen Vorhaben des Anhangs III zu ziehen. 3. Die Mitgliedstaaten sind dafür verantwortlich, die in den Leitlinien ausgewiesenen Vorhaben von gemeinsamem Interesse durchzuführen sowie die Prioritäten in ihren nationalen Plänen festzulegen. So obliegt es der italienischen Regierung, die endgültige Entscheidung über den Ausbau der Strecke Rossignano- Civitavecchia zu treffen. (1) ABl. L 228 vom 9. 9. 1996


title: 1999/141/EF: Kommissionens afgørelse af 10. februar 1999 om ændring af afgørelse 91/544/EØF om et Kontaktudvalg for Ældre (meddelt under nummer K(1999) 211)

eurovoc_concepts:
European social policy
elderly person
pension scheme
population ageing

text: L 45/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 10. februar 1999 om ændring af afgørelse 91/544/EØF om et Kontaktudvalg for Ældre (meddelt under nummer K(1999) 211) (1999/141/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og ud fra følgende betragtning: P(cid:134) baggrund af udviklingen p(cid:134) fællesskabsplan er det nødvendigt at tilpasse medlemskabet af det udvalg, der er oprettet ved Kommissionens afgørelse 91/544/EØF (1), ændret ved afgørelse 93/ 417/EØF (2); af administrative hensyn bør varigheden af formandens og udvalgsmedlemmernes mandat samtidig begrænses — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste artikel I afgørelse 91/544/EØF foretages følgende ændringer: 1) I artikel 3, stk. 2, ændres »25 medlemmer« til »24 medlemmer«. 2) Artikel 4, stk. 3, ændres s(cid:134)ledes: a) I hvert led ændres »fem medlemmer«, henholdsvis »5 medlemmer«, til »4 medlemmer«. b) Følgende led indsættes som sidste led: »— ESCU — European Senior Citizens Union: 4 medlemmer«. 3) I artikel 5, stk. 1, ændres »18 m(cid:134)neder« til »12 m(cid:134)neder«. 4) I artikel 7, stk. 1, ændres »18 m(cid:134)neder« til »12 m(cid:134)neder«. 5) I bilaget indsættes som sidste led: »— ESCU — European Senior Citizens Union«. Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne P(cid:145)draig FLYNN Medlem af Kommissionen (1) EFT L 296 af 26. 10. 1991, s. 42. (2) EFT L 187 af 29. 7. 1993, s. 60


title: Règlement (CE) n° 304/1999 de la Commission du 10 février 1999 concernant la délivrance de certificats à l'exportation de produits transformés à base de fruits et légumes

formats: pdf print

text: L 37/20 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 11. 2. 1999 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 304/1999 DE LA COMMISSION du 10 f(cid:130)vrier 1999 concernant la d(cid:130)livrance de certificats (cid:133) l’exportation de produits transform(cid:130)s (cid:133) base de fruits et l(cid:130)gumes LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 1429/95 de la Commission, du 23 juin 1995, portant modalit(cid:130)s d’application des restitutions (cid:133) l’exportation dans le secteur des produits transform(cid:130)s (cid:133) base de fruits et l(cid:130)gumes, autres que celles octroy(cid:130)es au titre des sucres d’addition (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1007/97 (2), et notamment son article 4 paragraphe 1, (CE) no 2260/98 de la consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement Commission (3) a fix(cid:130) les quantit(cid:130)s pour lesquelles des certificats d’exportation comportant fixation (cid:133) l’avance de la restitution, autres que ceux demand(cid:130)s dans le cadre de l’aide alimentaire, peuvent (cid:136)tre demand(cid:130)s; consid(cid:130)rant que l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 1429/95 a fix(cid:130) les conditions dans lesquelles des mesures particu- li(cid:138)res peuvent (cid:136)tre prises par la Commission en vue d’(cid:130)viter le d(cid:130)passement des quantit(cid:130)s pour lesquelles des certificats d’exportation peuvent (cid:136)tre demand(cid:130)s; consid(cid:130)rant que, compte tenu des informations dont dispose la Commission (cid:133) la date d’aujourd’hui, la quantit(cid:130) de 354 tonnes de jus d’orange d’une teneur en sucres de 55(cid:190) Brix ou plus, figurant (cid:133) l’annexe du r(cid:138)glement (CE) no 1275/98, diminu(cid:130)e et augment(cid:130)e des quantit(cid:130)s vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CE) no 1429/95, serait d(cid:130)pass(cid:130)e si l’on d(cid:130)livrait sans restriction des certifi- cats comportant fixation (cid:133) l’avance de la restitution comme suite aux demandes d(cid:130)pos(cid:130)es depuis le 5 f(cid:130)vrier 1999; qu’il convient en cons(cid:130)quence d’appliquer un coef- ficient de r(cid:130)duction aux quantit(cid:130)s demand(cid:130)es le 5 f(cid:130)vrier 1999, et de rejeter les demandes de certificats d’exporta- tion comportant fixation (cid:133) l’avance de la restitution d(cid:130)po- s(cid:130)es ult(cid:130)rieurement dans la perspective d’une d(cid:130)livrance durant la p(cid:130)riode en cours, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier certificats d’exportation comportant Les fixation (cid:133) l’avance de la restitution pour les jus d’orange d’une teneur en sucres de 55(cid:190) Brix ou plus, dont la demande a (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)pos(cid:130)e le 5 f(cid:130)vrier 1999 au titre de l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 2260/98 sont d(cid:130)livr(cid:130)s (cid:133) concurrence de 82,4 % des quantit(cid:130)s demand(cid:130)es. Pour le produit susnomm(cid:130), les demandes de certificats comportant fixation (cid:133) l’avance de la restitution, d(cid:130)pos(cid:130)es apr(cid:138)s le 5 f(cid:130)vrier 1999 et avant le 20 f(cid:130)vrier 1999, sont rejet(cid:130)es. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 11 f(cid:130)vrier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 10 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 28. (2) JO L 145 du 5. 6. 1997, p. 16. (3) JO L 283 du 21. 10. 1998, p. 16


title: Demokraattinen yhteisö.

eurovoc_concepts:
EU institution
European Communities
European Parliament
competence of the institution


title: Rozhodnutie Komisie z 10. februára 1999, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie o styčnej skupine pre otázky starších ľudí [oznámené pod spisovým číslom C(1999) 211]

text: 340 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 31999D0141 19. 2. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 45/54 ROZHODNUTIE KOMISIE z 10. februára 1999, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie o styčnej skupine pre otázky starších ľudí [oznámené pod spisovým číslom C(1999) 211] (1999/141/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, keďže vzhľadom na vývoj na úrovni Spoločenstva je potrebné upraviť zloženie skupiny ustanovenej rozhodnutím Komisie 91/544/EHS (1), zmeneným a doplneným rozhodnutím 93/417/EHS (2); keďže súčasne by sa s cieľom administratívnej efektívnosti mali skrátiť funkčné obdobia predsedu a členov skupiny, ROZHODLA TAKTO: Jediný článok Rozhodnutie 91/544/EHS sa mení a dopĺňa takto: 1. v článku 3 ods. 2 sa slová „25 členov“ nahrádzajú slovami „24 členov“; 2. Článok 4 ods. 3 sa mení a dopĺňa takto: a) vo všetkých prípadoch sa slová „päť miest“ nahrádzajú slovami „štyri miesta“; b) vkladá sa nasledujúca zarážka: „— ESCU — Európska únia starších občanov: štyri miesta;“ 3. v článku 5 ods. 1 sa slová „18 mesiacov“ nahrádzajú slovami „12 mesiacov“; 4. v článku 7 ods. 1 sa slová „18 mesiacov“ nahrádzajú slovami „12 mesiacov“; 5. do prílohy sa vkladá nasledujúca zarážka: „— ESCU — Európska únia starších občanov. “ V Bruseli 10. februára 1999 za Komisiu Pádraig FLYNN člen Komisie (1) Ú. v. ES L 296, 26. 10. 1991, s. 42. (2) Ú. v. ES L 187, 29. 7. 1993, s. 60


title: 1999/198/EF: Kommissionens beslutning af 10. februar 1999 om en procedure i henhold til traktatens artikel 86 (Sag IV/35.767 - Ilmailulaitos/Luftfartsverket) (meddelt under nummer K(1999) 239) (Kun den finske og svenske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Finland
airport
application of EU law
charges for use of infrastructure
competition law
dominant position

text: L 69/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 1999 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 10. februar 1999 om en procedure i henhold til traktatens artikel 86 (Sag IV/35. 767 — Ilmailulaitos/Luftfartsverket) (meddelt under nummer K(1999) 239) (Kun den finske og svenske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (1999/198/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, første forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85 og 86 (1), senest ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, særlig artikel 3, under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. maj 1997 om at indlede procedure i denne sag, efter at have givet den berørte virksomhed lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger til Kommissionens klage- punkter, efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsm(cid:134)l, og ud fra følgende betragtninger: I. SAGFREMSTILLING a) Beslutningens genstand (1) Som led i en procedure indledt p(cid:134) eget initiativ er Kommissionen i færd med at undersøge de forskel- lige rabatordninger for landingsafgifter i EF-luft- af havne. Undersøgelsen ligger Kommissionens beslutning 95/364/EF af 28. juni forlængelse i (2) (3) traktatens 1995 om en procedure i henhold til artikel 90, stk. 3, vedrørende rabatsystemet for landingsafgifter i Bruxelles-National lufthavnen (2). b) Den relevante virksomhed Ilmailulaitos/Luftfartsverket (den finske stats luft- fartsvæsen, i det følgende benævnt »Luftfartsverket«) har siden 1991 været en selvfinansieret offentlig virksomhed, der opererer under det finske trafikmi- nisteriums ansvar. Dets opgaver blev tidligere vare- taget af luftfartsadministrationen, der var en central enhed i trafikministeriet. Den finske lov 1123/90 af 14. december 1990 om Luftfartsverkets vedtægt og oprettelse indeholder en beskrivelse af Luftfartsverkets virke og form(cid:134)l. I artikel 2 opregnes Luftfartsverkets forskellige opgaver: »Luftfartsverket skal sikre, at lufthavnen er sikker og velfungerende for b(cid:134)de den civile og den mili- tære luftfart (. ) Luftfartsverket skal beskytte luftfartsikkerheden generelt og (. ) og udstede de nødvendige tilla- delser og certifikater (. )«. (4) Luftfartsverket opkræver afgifter som betaling for de tjenester, der ydes i forbindelse med start og landing, af fly, der benytter de lufthavnsinfrastruk- turer, Luftfartsverket driver. (1) EFT 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EFT L 216 af 12. 9. 1995, s. 8. 16. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 69/25 (5) (6) (7) c) Den relevante ordning — landingsafgifter I sin h(cid:134)ndbog om lufthavnes økonomi (3) anbefaler International Civil Aviation Organisation (ICAO) sine medlemmer at beregne afgifter p(cid:134) basis af den maksimale last ved start (»MTOW«: Maximum take-off-weight). Landingsafgifter defineres s(cid:134)ledes: »Afgifter og gebyrer for brug af start- og landings- baner, rullebaner og forpladser, herunder belys- ningsanlæg, samt for trafikkontrol ved indflyvning og i lufthavnsomr(cid:134)det. « Disse afgifter betales til dækning af »omkostnin- gerne ved drift og vedligeholdelse samt administra- tion af disse arealer og dertil hørende køretøjer og udstyr, herunder ogs(cid:134) omkostninger til arbejdskraft, vedligeholdelseskøretøjer, elektricitet og brænd- stof«. Ifølge artikel 6 i ovennævnte lov 1123/90 kan landingsafgifterne i de lufthavne, der drives af Luft- fartsverket, om nødvendigt, fastsættes ved dekret. Da der endnu ikke er vedtaget et s(cid:134)dant dekret, er det Luftfartsverket selv, der bestemmer landingsaf- gifternes størrelse og eventuelle rabatter. (8) I 1998 blev de landingsafgifter, som Luftfartsverket opkræver, beregnet s(cid:134)ledes: — indenrigsfly: 17 eller 20 FIM (4) (alt efter flyets vægt) pr. ton MTOW — udenrigsfly: 50,50 FIM pr. ton MTOW. (9) (10) Af miljømæssige (cid:134)rsager multipliceres afgifterne med en koefficient p(cid:134) 1,3 for landinger mellem kl. 22 og kl. 06 i alle finske lufthavne med undtagelse af Helsingfors-Vanda. Luftfartsverket har ogs(cid:134) indført en rabat, der afhænger af landingshyppigheden. Den gælder kun for internationale flyvninger og følger følgende skema: Et given luftfartsselskabs antal landinger i samtlige finske lufthavne de sidste seks m(cid:134)neder Rabatter p(cid:134) alle det p(cid:134)gældende selskabs landinger i de efterføl- gende seks m(cid:134)neder (i 1996) (i 1997) (i 1998) 1 001-3 000 3 001-5 000 5 001-7 000 7 001- 3 % 5 % 8 % 11 % 2 % 3 % 6 % 9 % 2 % 2 % 4 % 4 % (11) Den 20. maj 1997 blev der sendt en klagepunkts- meddelelse til Luftfartsverket. To foranstaltninger blev udpeget som potentielle overtrædelser af trak- tatens artikel 86, nemlig p(cid:134) den ene side ordningen med progressive mængderabatter (se betragning 10) og p(cid:134) den anden side de uensartede afgifter for indenrigs- og udenrigsfly (se betragtning 8). d) Luftfartsverkets hovedargumenter (12) at det Luftfartsverket hævder, kender baggrunden for mængderabattens indførelse i 1977, men fremhæver samtidig, at der er den fordel forbundet med »de store kunder«, at de er sikre betalere. ikke (13) Luftfartsverket har s(cid:134)ledes udtalt følgende: »For lufthavnsindehaverne er de store kunder ogs(cid:134) særlig interessante, fordi der er garanti for deres betalingsevne. De store kunder har aldrig haft beta- lingsproblemer, og det har ikke været nødvendigt at kalkulere med tab af et tilgodehavende. « (14) (15) (16) (17) Luftfartsverket p(cid:134)peger imidlertid, at de p(cid:134)gæl- dende rabatter er blevet væsentligt reduceret de senere (cid:134)r (fra 20 % i 1989 til 4 % i 1998). I sit svar af 19. november 1997 p(cid:134) Kommissionens begæring om oplysninger af 28. oktober 1997 bekræftede Luftfartsverket rabatord- ningen ville blive afskaffet den 1. januar 1999. i øvrigt, at Ifølge Luftfartsverket er denne fremgangsm(cid:134)de blevet godkendt af IATA, der p(cid:134) et møde med Luftfartsverket i april 1996 »(. ) støttede en gradvis ændring af ordningen« og anmodede Luftfarts- verket om ikke at ændre rabatordningen alt for brutalt, da det kunne f(cid:134) alvorlige finansielle konse- kvenser for visse luftfartsselskaber. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r differentieringen af afgiftens stør- flyets afgangsland, p(cid:134)peger Luft- relse alt efter fartsverket, at de tekniske og funktionelle krav til en lufthavn (landingsbanernes længde og styrke, (cid:134)bningstider og disponibilitet) er forskellige for henholdsvis indenrigs- og udenrigstrafikken. Det er disse forskelligartede krav, der er baggrunden for den p(cid:134)gældende differentiering. (3) Dokument 9562. 1991 ICAO. (4) 1 FIM= 0,1681 EUR. L 69/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 1999 II. RETLIG VURDERING a) Gældende bestemmelser og procedure- regler (18) Det skal erindres, at ikke-anvendelsen af forord- ning nr. 17 p(cid:134) transportsektoren blev fastlagt ved R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 141 (5), senest ændret ved forordning EØF nr. 1002/67 (6), for at tage hensyn til særlige karakter. Forordning nr. 141 og dermed ogs(cid:134) de specifikke procedureregler, der gælder for transportsektoren, dækker derfor kun konkurrencebegrænsninger p(cid:134) transportmarkedet. transportsektorens (19) (20) Ved R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3975/87 (7), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2410/92 (8), fast- sættes de nærmere retningslinjer for anvendelsen af traktatens artikel 85 og 86 p(cid:134) lufttransport. Tjenester forbundet med adgang til lufthavnsfacili- teter udgør imidlertid ikke direkte en del af den lufttransporttjeneste, der leveres til passagererne. Disse aktiviteter er derfor ikke omfattet af de særlige procedureregler for transportsektoren, men falder til gengæld ind under forordning nr. 17 med henblik p(cid:134) anvendelse af traktatens artikel 85 og 86. b) Virksomhedsbegrebet (21) Det følger af EF-Domstolens faste retspraksis (9), at inden for EF’s konkurrenceret omfatter begrebet virksomhed enhver enhed, som udøver økonomisk virksomhed, uanset enhedens retlige status og dens finansieringsm(cid:134)de. (22) Traktatens artikel 85 og 86 finder anvendelse p(cid:134) et offentligt organs adfærd, n(cid:134)r det kan fastsl(cid:134)s, at staten, via dette organ, udøver erhvervsmæssig virk- somhed af industriel eller handelsmæssig art, der best(cid:134)r i at udbyde varer og tjenesteydelser p(cid:134) markedet. Det er i den forbindelse uden betydning, om staten udøver virksomheden direkte gennem en enhed, som er en del af den offentlige administra- tion, eller gennem en enhed, som staten har indrømmet særlige eller eksklusive rettigheder. Der m(cid:134) derfor foretages en nærmere undersøgelse af arten af den aktivitet, der udøves af den offentlige (5) EFT 124 af 28. 11. 1962, s. 2751/62. (6) EFT 306 af 16. 12. 1967, s. 1. (7) EFT L 374 af 31. 12. 1987, s. 1. (8) EFT L 240 af 24. 8. 1992, s. 18. (9) Se f. eks. Domstolens dom af 23. april 1991 i sag C-41/90, H(cid:148)fner & Elser, Sml. 1991, s. I-1979, 2016, præmis 21, og Domstolens dom af 17. februar 1993 i forenede sager C-159/ 91 og C-160/91, Poucet, Sml. 1993, s. I-673, præmis 17. virksomhed eller den enhed, staten har indrømmet særlige eller eksklusive rettigheder (10). (23) Der hersker i denne henseende ingen tvivl om, at Luftfartsverket, hvis hovedvirksomhed (11) best(cid:134)r i at tilbyde luftfartsselskaber tjenester forbundet med adgangen til civile lufthavnsfaciliteter mod betaling af afgifter, er en virksomhed efter traktatens artikel 86 ifølge Domstolens definition. c) Det relevante marked (24) Som fastsl(cid:134)et af Domstolen i sagen »Havnen i Genova« (12), kan tilrettelæggelse af havnearbejde for tredjemands regning i (cid:130)n enkelt havn udgøre et relevant marked efter artikel 86. I sin dom i sagen definerede vedrørende Corsica Domstolen p(cid:134) samme m(cid:134)de markedet for lodsser- vice i Genovas havn som et relevant marked. Ferries II (13) (25) Overføres dette ræsonnement til lufthavne, er det relevante marked i denne sag s(cid:134)ledes markedet for tjenesteydelser knyttet til adgangen til lufthavnsfa- ciliteter, for hvilke der betales en afgift. Der er tale om samme markedsdefinition som i Kommissio- nens beslutning 95/364/EF (14). (26) Mere specifikt drejer det sig om tjenester knyttet til drift og vedligeholdelse af start- og landingsbaner, brug af rullebaner og forpladser samt indflyvnings- kontrol for civile fly. (27) Markedet for lufttransport af passagerer og varer p(cid:134) korte og mellemlange ruter inden for EØS udgør et tilgrænsende, men særskilt marked, der p(cid:134)virkes af en virksomheds adfærd, der udgør et misbrug p(cid:134) markedet til start og landinger. Virkningerne af Luftfartsverkets misbrug af sin dominerende stilling kan s(cid:134)ledes ogs(cid:134) mærkes p(cid:134) dette marked. for tjenesteydelser knyttet (28) Ud af de 25 lufthavne, som drives af Luftfartsverket, har kun fem en betydelig udenrigstrafik (Helsing- fors-Vanda, Vasa, (cid:143)bo, Bj(cid:148)rneborg og Tammerfors). Med undtagelse af Helsingfors best(cid:134)r denne uden- rigstrafik i Stockholm, Hamborg, København, Petrozavodsk (Rusland), Murmansk (Rusland) og Lule(cid:134) (Sverige) samt et stort antal charterafgange. afgange antal til et (29) Lufthavne med udenrigstrafik er ikke indbyrdes substituerbare i nogen større udstrækning, s(cid:134) de kan hver for sig betragtes som et særskilt geografisk marked. (10) Se Domstolens dom af 16. juni 1987 i sag 118/85, Kommis- sionen mod Italien, Sml. 1987, s. 2599, præmis 7-8, og Domstolens dom af 18. marts 1997 i sag C-343/95, Diego Cal(cid:141) & Figli Srl mod Servizi ecologici Porto di Genova SpA (SEPG), Sml. 1997, s. I-1547, præmis 16, 17 og 18). (11) Se betragtning 2, 3 og 4. (12) Dom af 10. december 1991 i sag C-179/90, Merci convenzio- nali porto di Genova mod Siderurgica Gabrielli SpA (Port de G(cid:136)nes), Sml. 1991, s. I-5889. (13) Dom af 17. maj 1994 i sag C-18/93, Corsica Ferries Italia Srl/Corpo dei piloti del porto di Genova (Corsica Ferries II), Sml. 1994, s. I-1783. (14) Se fodnote 2. 16. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 69/27 (30) (31) (32) (33) Luftfartsselskaber med indenlandske og EØS- interne ruteflyvninger eller charterflyvninger til eller fra Finland er nødsaget til at benytte de luft- havne, der drives af Luftfartsverket (ud af de 29 lufthavne i Finland er kun fire private, som ikke drives af Luftfartsverket). Alle andre lufthavne ligger flere hundrede kilometer væk og er belig- gende i andre medlemsstater. rejser fra For mange passagerer, der Finland, er indenrigsflyvninger eller EØS-interne flyvninger, der benytter lufthavne drevet af Luft- fartsverket, substituerbare med ikke flyvninger til eller fra andre lufthavne i EØS. til eller derfor tilsammen en række sideordnede monopoler, der territorialt er begrænsede, men hele omfatter medlemsstatens omr(cid:134)de, skaber disse nationale bestemmelser en dominerende stilling p(cid:134) en væsentlig del af fællesmarkedet, jf. traktatens artikel 86« (18). (37) S(cid:134) meget mere kan en række sideordnede mono- poler, der kontrolleres af samme virksomhed (Luft- fartsverket) udgøre en væsentlig del af fællesmar- kedet. Luftfartsselskaber, der flyver indenrigs eller mellem Finland og andre EØS-lande, har derfor ikke andet valg end at benytte de lufthavne, der drives af Luft- fartsverket, og de tjenester knyttet til adgang til lufthavnsfaciliteter, der tilbydes i disse lufthavne. f) Misbrug af en dominerende stilling Den frekvensbaserede mængderabatordning d) Dominerende stilling Ifølge Domstolens retspraksis (15) indtager en virk- somhed, der har et lovbestemt monopol inden for en væsentlig del af fællesmarkedet, en domine- rende stilling som omhandlet i traktatens artikel 86. (38) I betragtning af Luftfartsverkets meddelelse om, at ordningen falder bort den 1. januar 1999, og den praksis, som Kommissionen allerede har fastlagt i beslutning 95/364/EF, behandles denne ordning, der udgjorde et klagepunkt i relation til traktatens artikel 86, ikke mere i denne beslutning. (34) Det er tilfældet med Luftfartsverket, der er en offentlig virksomhed, der i kraft af de enerettig- heder, virksomheden i sin egenskab af lufthavns- myndighed har tillagt ved lov 1123/90, indtager en dominerende stilling p(cid:134) markedet for tjenesteydelser leveret flyvema- skiners start og landing, for hvilke den omhandlede afgift opkræves, i hver af de fem finske lufthavne, der har en international trafik. tilknytning til f(cid:134)et i e) En væsentlig del af fællesmarkedet Differentieringen af afgiftsbeløbet alt efter flyvningens art (indenrigs eller inden for EØS). (39) Artikel 86 vedrører konkurrencebegrænsninger, initiativ til. som virksomhederne selv har taget Ifølge denne artikel m(cid:134) en virksomhed, der indtager en dominerende stilling p(cid:134) en væsentlig del af fællesmarkedet, ikke anvende ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi over for handelspartnere, som derved stilles ringere i konkurrencen. (35) De fem finske lufthavne der sikrer forbindelsen til andre EØS-lufthavne, betjente ca. 9 mio. passagerer i 1996 og ekspederede over 91 000 ton fragt. (40) Domstolens dom i sagen vedrørende Corsica Ferries (19) er meget klar p(cid:134) dette punkt. I denne dom fastlog Domstolen nemlig at: (36) Man kan derfor anse disse lufthavne, der sikrer forbindelsen til andre EØS-lufthavne for tilsammen at udgøre en væsentlig del af fællesmarkedet, hvis Domstolens ræsonnement i Crespelle-dommen (16) og Almelo-dommene (17) overføres til denne sag. I Crespelle-dommen udtalte Domstolen, at »ved s(cid:134)ledes til fordel for disse virksomheder at oprette (15) Dom af 23. april 1991, i sag C-41/90, H(cid:148)fner og Elser, Sml. juni 1991 i sag C- 1991, s. I-1979, præmis 28; dom af 18. 260/89, ERT, Sml. 1991, s. I-2925, præmis 31. (16) Dom af 5. oktober 1994 i sag C-323/93, Soci(cid:130)t(cid:130) agricole du Centre d’ins(cid:130)mination de la Crespelle mod Coop(cid:130)rative d’(cid:130)l(cid:130)vage et d’Cins(cid:130)mination artificielle du d(cid:130)partement de la Mayenne (Crespelle), Sml. 1994, s. I-5077. 1) »Artikel 1, stk. 1, i R(cid:134)dets forordning nr. 4055/ 86 af 22. december 1986, om anvendelse af prin- cippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og tred- jelande, er til hinder for, at en medlemsstat anvender forskellige priser for samme lodstjene- steydelse, alt efter om den virksomhed, der udfører søtransport mellem to medlemsstater, herved benytter et fartøj, der har tilladelse til cabotagesejlads, hvilken tilladelse kun gives til fartøjer, der fører den p(cid:134)gældende medlemsstats flag. (17) Dom af 27. april 1994, i sag C-393/92 Almelo kommune m. fl. mod NV Energiebedrijf Ijsselmij (Almelo), Sml. 1994, s. I-1477. (18) Præmis 17. (19) Se fodnote 13. L 69/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 1999 2) EØF-traktatens artikel 90, stk. 1, og artikel 86 forbyder nationale myndigheder gennem en godkendelse af priser, der er fastsat af en virk- somhed, der har f(cid:134)et tillagt eneret til at udføre obligatorisk lodstjeneste i en væsentlig del af fællesmarkedet, at give denne mulighed for at anvende forskellige priser over for søtranspor- tvirksomhederne, afhængigt af, om disse udfører transport mellem medlemsstater eller mellem havne p(cid:134) medlemsstatens omr(cid:134)de, i det omfang virksomheden handelen mellem medlemsstaterne. « p(cid:134)virker (41) I sit forslag til afgørelse i den samme sag udtalte generaladvokat Van Gerven følgende (20): ikke best(cid:134)r nogen »Det afgørende er, at der sammenhæng mellem disse prisforskelle og den tilbudte lodstjenestes art, der er helt den samme i de to tilfælde, der er tale om (. ). Efter min mening st(cid:134)r vi her klart over for en praktisering af den form for misbrug af dominerende stilling, der omhandles i EØF-traktatens artikel 86, stk. 2 litra c), og som g(cid:134)r ud p(cid:134) »anvendelse af ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi over for handelspartnere, som dermed stilles ringere i konkurrencen«. (*) (*) Fodnote 61: Her kan der bestemt drages en parallel til en situation, der var omhandlet i sagen United Brands mod Kommissionen (dom af 14. 2. 1978, sag 27/76): Domstolen fandt, at den diskrimi- nerende prispolitik, der praktiseredes af UBC, der over for modnere/forhandlere fakturerede priser, der var forskellige fra medlemsstat til medlemsstat for levering af stort set samme mængder og typer bananer, udgjorde et misbrug af dominerende stil- ling, da disse priser, der diskriminerer efter medlemsstater, udgjorde lige s(cid:134) mange hindringer for de frie varebevægelser (præmis 232), og at der. s(cid:134)ledes [blev] indført en effektiv opdeling af de nationale markeder med kunstige forskelle i prisni- veauerne, forhandlere/ stillede modnere ringere i konkurrencen, som s(cid:134)ledes blev fordrejet i forhold til den konkurrencesituation, der burde have foreligget (præmis 233). Den samme argumentation kan mutatis mutandis anvendes i nærværende sag; de forskellige priser, Corporazione har anvendt, udgør en hindring for den frie udveks- ling af tjenesteydelser p(cid:134) omr(cid:134)det for søtransport mellem medlemsstater og stiller de selskaber, der præsenterer s(cid:134)danne ydelser, konkurrencemæssigt ringere«. hvilket visse (42) Overføres denne argumentation til lufthavne, viser det sig, at Luftfartsverkets ordning med differentie- rede landingsafgifter (højere afgifter for flyvninger der mellem EØS-medlemsstater) bevirker, at (20) Punkt 34. for luftfartsselskaber, anvendes ulige vilk(cid:134)r for samme start- og lan- dingstjenester som derved stilles ringere i konkurrencen, og ordningen er derfor udtryk for misbrug af en dominerende stil- ling som omhandlet i traktatens artikel 86, stk. 2, litra c). (43) Det er klart, at den direkte virkning af en s(cid:134)dan ordning er, at den skaber en ulempe for virksom- heder der udfører flytrafik inden for Fællesskabet, ved p(cid:134) kunstig vis at ændre selskabernes omkost- ninger, alt afhængigt af, om de beflyver indenrigs- ruter eller ruter mellem EØS-medlemsstater. (44) Med hensyn til denne overtrædelse af traktaten har Luftfartsverket gjort gældende, at »de tekniske og funktionelle krav til en lufthavn og dermed lufthav- nenes omkostninger er forskellige for henholdsvis indenrigs- skyldes navnlig forskellige krav til følgende: udenrigstrafikken. Det og i) start- og landingsbanernes længde; ii) start- og landingsbanernes styrke; iii) lufthavnenes (cid:134)bningstider; iv) lufthavnenes disponibilitet«. (45) Luftfartsverket har især fremført menter: følgende argu- i) Start- og landingsbananers længde — luftruternes gennemsnitlige længde i Finland ligger p(cid:134) 300-400 km, mens den gennemsnit- lige længde af ruterne mellem Finland og de øvrige medlemsstater ligger p(cid:134) 1 500-2 000 km med et maksimum p(cid:134) 3 000 km (Helsingfors - Madrid) — der anvendes mindre fly til indenrigstrafikken end til trafikken mellem Finland og de øvrige EØS-lande — indenrigsflyene er lettere end udenrigsflyene, da de tilbagelægger kortere afstande — flyets størrelse og rutens længde er afgørende for banernes længde — for indenrigstrafikkens vedkommende er det tilstrækkeligt med en banelængde p(cid:134) 2 000 meter; til trafikken mellem Finland og andre EØS-lande er der behov for en banelængde p(cid:134) trafikken mellem mindst 2 400 meter. For Finland og resten af Europa skal banerne s(cid:134)ledes være ca. 25 % længere end til inden- rigstrafikken 16. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 69/29 — lufthavne, der modtager større flyfl(cid:134)der, skal opfylde strengere krav til sikkerhed og katastro- feberedskab. Det fordrer store menneskelige ressourcer og er meget dyrt. Alt i alt skulle vedligeholdelses- og kapitalomkost- ningerne s(cid:134)ledes være højere for trafikken mellem Finland og andre EØS-lande end for indenrigstra- fikken. (46) Luftfartsverkets argumenter er af følgende (cid:134)rsager diskutable: — adskillige indenrigsruter er af samme længde som EØS-interne f. eks. ruterne Helsingfors-Vanda/Ivalo, Mariehamn/ Kittil(cid:132) og (cid:143)bo/Rovaniemi ruter. Det gælder — nogle af ruterne mellem Finland og andre EØS- lande er forholdsvis korte: Helsingfors/Stock- holm (ca. 405 km), Helsingfors/G(cid:148)teborg (ca. 810 km), Helsingfors/Oslo (ca. 810 km) og Helsingfors/København (ca. 910 km) — rutens længde er ikke det eneste kriterium, der bestemmer selskabets valg af fly — Luftfartsverket hævder, at en banelængde p(cid:134) 2 000 meter er tilstrækkelig til indenrigstra- fikken. Trafikken mellem Finland og andre EØS-lande og udenrigstrafikken i øvrigt kræver ifølge Luftfartsverket yderligere 400 meter. imidlertid ikke noget Allerede i dag er det problem for de fleste finske lufthavne, da det kun er seks ud af de i alt 25 lufthavne, som drives af Luftfartsverket, der har start- og landingsbaner p(cid:134) under 2 400 meter (21). (47) De oplysninger, som Kommissionen r(cid:134)der over, viser i øvrigt, at selv nogle af de lufthavne, der har en start- og landingsbane p(cid:134) under 2 400 meter, betjener ruter mellem Finland og de øvrige EØS- lande. Det drejer sig især om følgende lufthavne: Villmanstrand (2 000 m), Mariehamn (1 900 m), Bj(cid:148)rneborg (2 000 m) og Vasa (2 000 m) (22). Dette argument er s(cid:134)ledes ikke relevant. (48) Kommissionen kan ikke godtage p(cid:134)standen om, at der altid benyttes mindre fly til indenrigstrafikken trafikken mellem Finland og de øvrige end til EØS-lande. S(cid:134)ledes benytter Finnair samme flytype (MD-80) til visse indenrigsruter (f. eks. Helsingfors- Ule(cid:134)borg) som til ruterne mellem Helsingfors og Alicante og mellem Helsingfors og Barcelona. (49) Luftfartsverket p(cid:134)peger desuden, at det »siden 1994 har overv(cid:134)get udviklingen i produktomkostnin- gerne, især omkostningerne til tjenester knyttet til »det med manøvreringsomr(cid:134)derne«, samt at udgangspunkt i omkostningsniveauet i 1995 viser sig, at omkostningerne pr. ton (MTOW) til disse tjenester for udenrigstrafikken har været ca. 50 % højere end de samme omkostninger for indenrigs- at trafikken«. Derfor mener »landingsafgifter baseret p(cid:134) MTOW alene ikke er tilstrækkelige til brug for et omkostningsbaseret prissystem, og at landingsafgifterne derfor skal være højere for udenrigstrafikken. « Luftfartsverket, (50) Luftfartsverket har dog selv medgivet, at den p(cid:134)st(cid:134)ede forskel mellem landingsomkostningerne forbundet med henholdsvis en flyvning fra et andet EØS-land og en indenrigsflyvning er mindre end forskellen mellem landingsafgiften for fly, der ankommer fra et andet EØS-land, og landingsaf- giften for indenrigsfly. ii) Start- og landingsbanernes styrke (51) Da der benyttes tungere fly til udenrigstrafikken, er det Luftvartsverkets og landingsbanernes overflade skal være omkring 10 % mere robust til udenrigstrafikken«. opfattelse, »start- at (52) Hertil er der kun at sige, at der allerede er taget hensyn til denne faktor, da afgiften beregnes p(cid:134) grundlag af flyets vægt. iii) Lufthavnenes (cid:134)bningstider og disponibilitet (53) (54) Luftfartsverket hævder, at eftersom 90 % af uden- rigstrafikken g(cid:134)r via Helsingfors, hvor de internati- onale ankomst- og afgangstider især ligger om morgenen og om aftenen, er lufthavnene i det øvrige Finland nødsaget til ogs(cid:134) at holde (cid:134)bent om morgenen og om aftenen for at betjene tilslutnings- flyene. Derfor »skal udgifterne til levering af tjene- ster medregnes i den omkostningsbaserede bereg- ning af passagerafgifterne«. Luftfartsverket gør gældende, at »udenrigstrafikken kræver mere plads i passagerterminalerne og i parkeringsomr(cid:134)derne og et højere serviceniveau end indenrigstrafikken. Derfor m(cid:134) Luftfartsverket tage hensyn til omkostningerne forbundet hermed ved fastsættelsen af passagerafgifterne. « (55) De to sidste argumenter har intet at gøre med den afgiftsordning, der behandles i denne beslutning. Ifølge Luftfartsverket selv tages omkostningerne forbundet med lufthavnenes (cid:134)bningstider og dispo- nibilitet med i beregningen af passagerafgifterne, og de kan derfor ikke indg(cid:134) i beregningsgrundlaget for landingsafgifterne. (21) Kilde: ACI Europe Airport Database. (22) Kilde: Statistic of Finnish Civil Aviation. (56) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende er det Kommissionens opfattelse, at ingen af Luftfartsverkets argumenter L 69/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 1999 kan begrunde en afgiftsordning, der diskriminerer mellem indenrigsflyvninger og flyvninger mellem Finland og andre EØS-lande, s(cid:134)ledes som det er tilfældet med den ordning, Luftfartsverket har indført. (61) Den i denne beslutning omhandlede ordning, der anvendes i de p(cid:134)gældende fem lufthavne, kan derfor med rette anses for at p(cid:134)virke samhandelen mellem medlemsstater. (57) (58) g) P(cid:134)virkning af samhandelen mellem medlemsstater I Corsia Ferries II-dommen (23) fastslog Domstolen, at diskiminerende praksis »kan p(cid:134)virke samhan- delen mellem medlemsstater, idet den berører virk- somheder, der udfører transport mellem to medlemsstater. « En begæring om oplysninger i henhold til artikel 11 i forordning nr. 17 rettet til Luftfartsverket afslø- rede, at der ikke fandtes nogen statistik, hvori der for hver lufthavn blev skelnet mellem trafikken til resten af EØS og den øvrige udenrigstrafik. (59) N(cid:134)r det drejer sig om lufthavnen i Helsingfors, der i 1996 betjente 7,7 mio. passagerer, er der ingen tvivl om, at den her omhandlede ordning p(cid:134)virker samhandelen mellem medlemsstater. (60) De øvrige lufthavne i Finland, der foruden charter- trafikken til medlemsstater i Middelhavsomr(cid:134)det og til De Kanariske Øer ogs(cid:134) betjener fly til destinati- oner i andre EØS-lande (VASA, (cid:143)bo, Bj(cid:148)rneborg og Tammerfors), med seks afgange til Stockholm om dagen (med undtagelse af Bj(cid:148)rneborg med to afgange om dagen og Tammerfors med fem afgange om dagen). Disse afgange til Stockholm fly til Amsterdam, Billund, har tilslutninger til Bruxelles, København, D(cid:129)sseldorf, Frankfurt, G(cid:148)te- borg, Hamborg, London, Machester, Milano, M(cid:129)nchen, Paris og Wien, enten via alliancen Luft- hansa/SAS eller via Finnair (p(cid:134) codesharing-basis med selskabets partnere). Nedenst(cid:134)ende tabel viser, hvor stor en andel uden- rigstrafikken udgør af de p(cid:134)gældende lufthavnes samlede trafik m(cid:134)lt i antallet af passagerer. (%) h) Konklusion (62) Analysen i det foreg(cid:134)ende viser, at den metode, til beregning af som Luftfartsverket benytter landingsafgifter, indebærer, at der uden nogen objektiv begrundelse opkræves forskellige afgifter for samme tjenester i forbindelse med indflyv- ningskontrol og brug af rullebaner og forpladser, idet afgiftens størrelse afhænger af, om der er tale om et indenrigsfly eller et fly fra et andet EØS- land. (63) Kommissionen finder derfor, at den p(cid:134)gældende ordning er diskriminerende og fordrejer konkur- rencen p(cid:134) det relevante marked i strid med trakta- tens artikel 86, stk. 2, litra c) — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Ilmailulaitos/Luftfartsverket har overtr(cid:134)dt EF-traktatens artikel 86 ved at udnytte sin dominerende stilling inden for drift af finske lufthavne til at indføre landingsafgifter, der diskriminerer mellem indenrigstrafikken og den EØS-interne trafik i lufthavnene i Finland. Artikel 2 Ilmailulaitos/Luftfartsverket skal bringe den i artikel 1 nævnte overtrædelse til ophør og senest to m(cid:134)neder efter meddelelsen underrette Kommissionen om, hvilke foranstaltninger det har truffet med henblik herp(cid:134). nærværende beslutning af Lufthavn Indenrigstrafik Udenrigstrafik Artikel 3 Helsingfors/Vanda Vasa (cid:143)bo Bj(cid:148)rneborg Tammerfors 30 66 51 72 49 70 34 49 28 51 Kilde: Statistic of Finnish Aviation 1996, p. 9. Denne beslutning er rettet til Ilmailulaitos/Luftfartsverket, Postboks 50, FIN-01531 Vanda, Finland. Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen (23) Se fodnote 13


eurovoc_concepts:
approximation of laws
motor vehicle
safety device
technical regulations
vehicle parts

text: 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/11 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om motorkøretøjers afskærmning fortil mod underkøring og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (1999/C 89/03) (EØS-relevant tekst) KOM(1999) 32 endelig udg. — 99/0007(COD) (Forelagt af Kommissionen den 10. februar 1999) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B, og ud fra følgende betragtninger: (1) Med beslutning 97/836/EF (1) af 27. november 1997 har Rådet efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet bemyndiget Fællesskabet til at tiltræde overenskomsten under FN’s Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede vilkår for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer, indgået i Geneve den 20. marts 1958, som revi- deret den 16. oktober 1995; (2) med sin tiltrædelse af overenskomsten har Fælles- skabet tiltrådt en fastlagt liste af regulativer, som er etableret i henhold til den; regulativ nr. 93 (2) om afskærmning fortil mod underkøring på kom- mercielle køretøjer med en masse på mere end 3,5 tons er omfattet af listen; (3) en nedbringelse af antallet af trafikofre på de europæiske veje forudsætter, at de lovgivningsmæs- sige foranstaltninger, der er fastlagt i regulativet, hurtigst muligt indføres i den EF-typegodkendel- sesprocedure, der er fastlagt i Rådets direktiv 70/ 156/EØF (3), senest ændret ved Kommissionens direktiv 98/14/EF (4), med henblik på bedre beskyt- telse af personer i personvogne og lette varevogne, så risikoen for kvæstelser i tilfælde af frontalt sammenstød med lastvogne mindskes, og for at gøre det muligt for fabrikanter af afskærmnings- anordninger og køretøjer udstyret med sådanne anordninger at opnå en EF-typegodkendelse, hvis de opfylder regulativets bestemmelser; (4) i overensstemmelse med subsidiaritets- og nær- hedsprincippet som udtrykt i traktatens artikel 3 B kan de foranstaltninger, som er genstand for nær- værende direktiv, ikke gennemføres fuldt ud af medlemsstaterne i betragtning af den foreslåede retsakts omfang og virkninger i den pågældende sektor, og de kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; nærværende direktiv begrænses til, hvad der er nødvendigt for at nå dens mål, EF- typegodkendelse af køretøjer, og går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål; (5) nærværende direktiv er et af særdirektiverne under EF-typegodkendelsesproceduren; følgelig finder be- stemmelserne i direktiv 70/156/EØF om køretøjs- systemer, komponenter og separate tekniske enhe- der også anvendelse på nærværende direktiv; (6) på baggrund af det betydelige antal trafikulykker, som erhvervskøretøjer på mere end 3,5 tons er indblandet i, og med henblik på at forbedre sikker- heden på vejene, bør bestemmelserne gøres obliga- toriske uden at afvente en supplering af EF- typegodkendelsesproceduren for denne køretøjs- klasse — (1) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 78. (2) FN/ECE-dokument E/ECE/324. (3) EFT L 42 af 23. 2. 1970, s. 1. (4) EFT L 91 af 25. 3. 1998, s. 1. C 89/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: enhed opfylder forskrifterne i nærværende direktiv. Artikel 1 2. Fra [1. oktober 2003]: I dette direktiv forstås ved: a) »køretøj«: ethvert motorkøretøj som defineret i bilag II, del A, i direktiv 70/156/EØF b) »anordning til afskærmning fortil mod underkøring«: en anordning til afskærmning fortil med underkøring, som er beregnet til at indgå i et køretøj, og som kan typegodkendes som separat teknisk enhed i henhold til artikel 2 i direktiv 70/156/EØF. Artikel 2 1. Fra [1. oktober 1999] eller, hvis offentliggørelsen af dokumenterne, der omhandles i artikel 3, forsinkes til efter [1. april 1999], seks måneder efter den faktiske dato for offentliggørelse af de nævnte dokumenter, kan med- lemsstaterne ikke: — nægte EF-typegodkendelse eller national typegodken- delse af en type køretøj eller en type afskærmning fortil mod underkøring som separat teknisk enhed — forbyde registrering, salg og ibrugtagning af et køretøj eller af en anordning til afskærmning fortil mod underkøring som separat teknisk enhed med begrundelse i køretøjets afskærmning fortil mod underkøring, hvis køretøjet eller den separate tekniske — meddeler medlemsstaterne ikke EF-typegodkendelse af en ny type køretøj eller en ny type anordning til afskærmning fortil mod underkøring som separat teknisk enhed — skal medlemsstaterne nægte registrering, salg og ibrugtagning af fabriksnye køretøjer og fabriksnye anordninger til afskærmning fortil mod underkøring som separate tekniske enheder med begrundelse i køretøjets afskærmning fortil mod underkøring, hvis forskrifterne i nærværende direktiv ikke er opfyldt. 3. De administrative bestemmelser vedrørende EF-type- godkendelse fastsættes i bilag I. Nærværende direktivs anvendelsesområde og de tekniske krav, der skal opfyldes for at opnå EF-typegodkendelse er fastsat i bilag II. Artikel 3 De Forenede Nationers Økonomiske Komite´ for Europas regulativ nr. 93 offentliggøres i De Europæiske Fælles- skabers Tidende inden [1. april 1999]. Artikel 4 I direktiv 70/156/EØF foretages følgende ændringer: 1) Bilag I ændres således: a) Punkt 2. 3. 4. affattes således: »2. 3. 4. Bredde af forreste aksel (målt ved dækkenes yderste kant, eksklusive en eventuel udbuling af dækkene ved vejbanen). «. b) Der indsættes følgende punkter: »9. 21. Afskærmning fortil mod underkøring 9. 21. 1. Tegning af de køretøjsdele, der har betydning for beskyttelsen fortil mod underkøring, dvs. tegning af køretøjet og/eller chassiset med bredeste foraksels anbringelse og montering, tegning af montering af og/eller beslag til afskærmnin- gen fortil mod underkøring. Hvis afskærmningen mod underkøring ikke er en særlig anordning, skal det tydeligt fremgå af tegningen, at de krævede mål er overholdt:. 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/13 9. 21. 2. Hvis afskærmningen fortil mod underkøring er er særlig anordning, fuldstændig beskrivelse og/eller tegning af anordningen (inklusive montering og beslag) eller, hvis den er godkendt som separat teknisk enhed, EF-typegodkendelsesnummer:. 9. 21. 3. Største vandrette og lodrette forskydning under og efter påvirkning med prøvekraften i samtlige prøvepunkter:. «. 2) Bilag IV ændres således: a) I del I indsættes i tabellen som nr. 58: »Emne Direktiv Henvisning til EF-Tidende Gyldighedsområde (køretøjsklasser M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 58. Afskærmning fortil. /. /EF (*) L. (**) X X mod underkøring (*) Her indsættes nummeret på nærværende direktiv. (**) Her indsættes EFT-henvisningen til nærværende direktiv. « b) I del II indsættes i tabellen som nr. 58: »Emne Basis- regulativ nr. Ændringsserie Supplement Korrigendum (2) 58. Afskærmning fortil mod un- 93 — — —« derkøring Artikel 5 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og admi- nistrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden [1. oktober 1999]. Hvis offentliggørelsen af dokumenterne, der nævnes i artikel 3, forsinkes til efter [1. april 1999], opfylder medlemsstaterne denne forpligtelse senest seks måneder efter den faktiske dato for offentliggørelse af de nævnte dokumenter. De under- retter straks Kommissionen herom. Medlemsstaterne anvender bestemmelserne fra [1. okto- ber 1999] eller, hvis offentliggørelsen af dokumenterne, der nævnes i artikel 3, forsinkes til efter [1. april 1999], seks måneder efter den faktiske dato for offentliggørelse af de nævnte dokumenter. dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Artikel 6 Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offent- liggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Når medlemsstaterne vedtager disse love og administra- tive bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 7 C 89/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 BILAG I: Administrative bestemmelser vedrørende EF-typegodkendelse BILAGSFORTEGNELSE Tillæg 1: Tillæg 2: Tillæg 3: Tillæg 4: Tillæg 5: Tillæg 6: Oplysningsskema for en type anordning til afskærmning fortil mod underkø- ring som separat teknisk enhed Oplysningsskema for en køretøjstype for så vidt angår montering af anordning til afskærmning fortil mod underkøring, der er typegodkendt som separat teknisk enhed Oplysningsskema for en køretøjstype for så vidt angår dens afskærmning fortil mod underkøring EF-typegodkendelsesattest for en type anordning til afskærmning fortil mod underkøring som separat teknisk enhed EF-typegodkendelsesattest for en køretøjstype for så vidt angår montering af anordning til afskærmning fortil mod underkøring, der er typegodkendt som separat teknisk enhed EF-typegodkendelsesattest for en køretøjstype for så vidt angår dens afskærm- ning fortil mod underkøring Tillæg 7: Eksempel på EF-typegodkendelsesmærke BILAG II: Anvendelsesområde og tekniske krav. 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/15 BILAG I ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER VEDRØRENDE EF-TYPEGODKENDELSE 1. Ansøgning om EF-typegodkendelse 1. 1. Ansøgning om EF-typegodkendelse af en anordning til afskærmning fortil mod underkøring som en separat teknisk enhed 1. 1. 1. Ansøgning om EF-typegodkendelse i henhold til direktiv 70/156/EØF, artikel 3, stk. 4, af en anordning til afskærmning fortil mod underkøring, der anses for at være en separat teknisk enhed i henhold til artikel 2 i direktiv 70/156/EØF, indgives af fabrikanten af anordningen til afskærmning fortil mod underkøring. 1. 1. 2. Tillæg 1 indeholder en model af oplysningsskemaet. 1. 1. 3. Et repræsentativt prøveeksemplar af den pågældende anordning indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen. Tjenesten kan rekvirere endnu et prøveeksemplar, hvis det skønnes nødvendigt. Prøveeksemplarerne skal være mærket tydeligt og uudsletteligt med fabrikantens handelsnavn eller mærke samt typebetegnelsen. 1. 2. Ansøgning om EF-typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af anordning til afskærmning fortil mod underkøring, der er typegodkendt som separat teknisk enhed 1. 2. 1. Ansøgning om EF-typegodkendelse i henhold til artikel 3, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF, skal indgives af køretøjets fabrikant. 1. 2. 2. Oplysningsskemaet udformes som vist i tillæg 2. 1. 2. 3. Et repræsentativt prøveeksemplar af den pågældende køretøjstype indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen. 1. 3. Ansøgning om EF-typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår dets afskærmning fortil mod underkøring 1. 3. 1. Ansøgning om EF-typegodkendelse i henhold til artikel 3, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF, skal indgives af køretøjets fabrikant. 1. 3. 2. Oplysningsskemaet udformes som vist i tillæg 3. 1. 3. 3. Et repræsentativt prøveeksemplar af den pågældende køretøjstype indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen. 2. Meddelelse af EF-typegodkendelse 2. 1. Er de pågældende bestemmelser opfyldt, meddeles EF-typegodkendelse i medfør af artikel 4, stk. 3 og, i de relevante tilfælde, stk. 4, i direktiv 70/156/EØF. 2. 2. EF-typegodkendelsesattesten udformes som vist i: 2. 2. 1. tillæg 4 for en anordning til afskærmning fortil mod underkøring som separat teknisk enhed 2. 2. 2. tillæg 5 for en køretøjstype for så vidt angår montering af en anordning til afskærmning fortil mod underkøring, der er typegodkendt som separat teknisk enhed, og 2. 2. 3. tillæg 6 for en køretøjstype for så vidt angår dens afskærmning fortil mod underkøring. C 89/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 2. 3. Hver godkendt køretøjstype eller type anordning til afskærmning fortil mod underkøring tildeles et godkendelsesnummer i overensstemmelse med bilag VII til direktiv 70/156/EØF. En medlemsstat må ikke tildele samme nummer til to forskellige køretøjs- eller afskærmningstyper. 3. EF-typegodkendelsesmærke for separate tekniske enheder 3. 1. Der skal være påført EF-typegodkendelsesmærke på hver anordning til afskærmning fortil mod underkøring, som er i overensstemmelse med den i henhold til dette direktiv godkendte type. 3. 2. Dette mærke består af et rektangel, som omslutter bogstavet »e« (lille e) efterfulgt af kodenummer eller -bogstaver på den medlemsstat, som har meddelt EF-typegodkendelse: 1 2 3 4 5 6 9 11 12 13 17 18 21 23 for Tyskland for Frankrig for Italien for Nederlandene for Sverige for Belgien for Spanien for Det Forenede Kongerige for Østrig for Luxembourg for Finland for Danmark for Portugal for Grækenland IRL for Irland i nærheden af rektanglet »basis-godkendelsesnummeret«, som er indeholdt i fjerde del af det i bilag VII til direktiv 70/156/EØF omhandlede EF-typegodkendelsesnummer, med to foranstillede cifre, der er løbenummeret på seneste væsentlige tekniske ændring af direktiv. /. /EF (*) på den dato, da EF-komponenttypegodkendelse meddeltes. I nærværende direktiv er dette løbenummer 00. 3. 3. EF-typegodkendelsesmærket skal være påført anordningen til afskærmningen fortil mod underkøring på uudslettelig måde og således, at mærket er letlæseligt, også når anordningen er monteret på køretøjet. 3. 4. Et eksempel på EF-typegodkendelsesmærket er vist i tillæg 7. 4. Ændring af type og EF-typegodkendelse 4. 1. For ændring af en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette direktiv, finder bestemmelserne i artikel 5 i direktiv 70/156/EØF anvendelse. 5. Produktionens overensstemmelse 5. 1. Produktionens overensstemmelse sikres ved de foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 10 i direktiv 70/156/EØF. (*) Her indsættes nummeret på nærværende direktiv. 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/17 Tillæg 1 OPLYSNINGSSKEMA Nr. vedrørende EF-typegodkendelse af anordning til afskærmning fortil mod underkøring som separat teknisk enhed (direktiv. /. /EF (*), senest ændret ved direktiv. /. /EF) Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsforteg- nelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotos skal være tilstrækkeligt detaljerede. Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer. 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. 0. 4. 0. 5. ALMINDELIGE OPLYSNINGER Fabrikat (firmabetegnelse):. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):. Fabrikantens navn og adresse:. EF-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde:. Adresse på samlefabrik(ker):. 1. ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER FOR DE(T) KØRETØJ(ER), som anordningen er bestemt til montering på, for så vidt som de vedrører afskærmningen fortil mod underkøring Køretøjets (køretøjernes) type og klasse (1) (hvis påkrævet):. Teknisk tilladt totalmasse:. ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER FOR ANORDNINGEN Fuldstændig beskrivelse og/eller tegning af anordningen til afskærmning fortil mod underkøring (inklusive montering og beslag):. Eventuelle brugsbegrænsninger og monteringsvejledning:. Placeringen af punkterne for påvirkning af anordningen med prøvningskræfterne:. Største vandrette og lodrette forskydning under og efter påvirkning med prøvekraften i samtlige prøvepunkter:. 1. 1. 1. 2. 2. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. Dato, journal nr. (*) Her indsættes nummeret på nærværende direktiv. (1) Som defineret i bilag II, del A, til direktiv 70/156/EØF. C 89/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 Tillæg 2 OPLYSNINGSSKEMA Nr. i henhold til bilag I til Rådets direktiv 70/156/EØF (*) vedrørende EF-typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af anordning til afskærmning fortil mod underkøring, der er typegodkendt som separat teknisk enhed (direktiv. /. /EF (**), senest ændret ved direktiv. /. /EF) Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsforteg- nelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotos skal være tilstrækkeligt detaljerede. Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer. 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. ALMINDELIGE OPLYSNINGER Fabriksmærke (firmabetegnelse):. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (b):. 0. 3. 1. Mærkets anbringelsessted:. 0. 4. 0. 5. 0. 8. Køretøjets klasse (c):. Fabrikantens navn og adresse:. Adresse på samlefabrik(ker):. 1. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER 1. 1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:. 2. MASSE OG DIMENSIONER (e) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegning). 2. 3. 5. Bredde af forreste aksel (målt ved dækkenes yderste kant, ekslusive en eventuel udbuling af dækkene ved vejbanen):. 2. 8. Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (største og mindste for hver version) (y):. 9. 9. 1. 9. 2. KARROSSERI Karroseriets art:. Materialer og konstruktion:. 9. 21. Beskyttelse fortil mod underkøring 9. 21. 1. Tegning af de køretøjsdele, der har betydning for beskyttelsen fortil mod underkøring, dvs. tegning af køretøjet og/eller chassiset med bredeste foraksels anbringelse og montering, tegning af montering af og/eller beslag til beskyttelse fortil mod underkøring. Hvis beskyttelsen mod underkøring ikke er en særlig anordning, skal det tydeligt fremgå af tegningen, at de krævede mål er overholdt:. (*) Numre og noter i dette oplysningsskeam svarer til dem, der er anvendt i bilag I til direktiv 70/156/EØF. Numre, som er uden betydning for dette direktiv, er udeladt. (**) Her indsættes nummeret på nærværende direktiv 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/19 9. 21. 2. Hvis afskærmningen fortil mod underkøring er en særlig anordning, fuldstændig beskrivelse og/eller tegning af anordningen (inklusive montering og beslag) eller, hvis den er godkendt som separat teknisk enhed, EF-typegodkendelsesnummer:. 9. 21. 3. Største vandrette og lodrette forskydning under og efter påvirkning med prøvekraften i samtlige prøvepunkter:. Dato, journal nr. C 89/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 Tillæg 3 OPLYSNINGSSKEMA Nr. i henhold til bilag I til Rådets direktiv 70/156/EØF (*) vedrørende EF-typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår dens afskærmning fortil mod underkøring (direktiv. /. /EF (**), senest ændret ved direktiv. /. /EF) Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsforteg- nelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotos skal være tilstrækkeligt detaljerede. Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer. 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. ALMINDELIGE OPLYSNINGER Fabriksmærke (firmabetegnelse):. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (b):. 0. 3. 1. Mærkets anbringelsessted:. 0. 4. 0. 5. 0. 8. Køretøjets klasse (c):. Fabrikantens navn og adresse:. Adresse på samlefabrik(ker):. 1. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER 1. 1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:. 2. MASSE OG DIMENSIONER (e) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegning):. 2. 3. 5. Bredde af forreste aksel (målt ved dækkenes yderste kant, eksklusive en eventuel udbuling af dækkene ved vejbanen):. 2. 8. Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (største og mindste for hver version) (y):. 9. 9. 1. 9. 2. KARROSSERI Karrosseriets art:. Materialer og konstruktion:. 9. 21. Beskyttelse fortil mod underkøring 9. 21. 1. Tegning af de køretøjsdele, der har betydning for beskyttelsen fortil mod underkøring, dvs. tegning af køretøjet og/eller chassiset med bredeste foraksels anbringelse og montering, tegning af montering af og/eller beslag til beskyttelse fortil mod underkøring. Hvis beskyttelsen mod underkøring ikke er en særlig anordning, skal det tydeligt fremgå af tegningen, at de krævede mål er overholdt:. (*) Numre og noter i dette oplysningsskeam svarer til dem, der er anvendt i bilag I til direktiv 70/156/EØF. Numre, som er uden betydning for dette direktiv, er udeladt. (**) Her indsættes nummeret på nærværende direktiv. 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/21 9. 21. 2. Hvis afskærmningen fortil mod underkøring er en særlig anordning, fuldstændig beskrivelse og/eller tegning af anordningen (inklusive montering og beslag) eller, hvis den er godkendt som separat teknisk enhed, EF-typegodkendelsesnummer:. 9. 21. 3. Største vandrette og lodrette forskydning under og efter påvirkning med prøvekraften i samtlige prøvepunkter:. Dato, journal nr. C 89/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 Tillæg 4 MODEL (største format: A4 (210 mm × 297 mm)) EF-TYPEGODKENDELSESATTEST MYNDIGHEDENS STEMPEL Meddelelse om: — EF-typegodkendelse (1) — udvidelse af EF-typegodkendelse (1) — nægtelse af EF-typegodkendelse (1) — inddragelse af EF-typegodkendelse (1) af en type køretøj/komponent/separat teknisk enhed (1) i henhold til direktiv. /. /EF, seneset ændret ved direktiv. /. /EF. EF-typegodkendelse nr. :. Begrundelse for udvidelse:. DEL I 0. 1. 0. 2. 0. 3. Fabrikant (firmabetegnelse):. Type og almindelig(e) handelsbetelgnelse(r):. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøj/komponent/separat teknisk enhed (1) (2):. 0. 3. 1. Mærkets anbringelsessted:. 0. 4. 0. 5. 0. 7. Køretøjets klasse (1) (3):. Fabrikantens navn og adresse:. For komponenter og separate tekniske enheder, EF-typegodkendelsesmærkets anbringelsessted og -måde:. 0. 8. Adresse på samlefabrik(ker):. DEL II 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Eventuelle supplerende oplysninger: se appendiks Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen:. Prøvningsrapportens dato:. Prøvningsrapportens nummer:. Eventuelle bemærkninger: se appendiks Sted:. Dato:. Underskrift:. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt. (1) Det ikke gældende overstreges. (2) Indeholder typeindentifikationen tegn, som ikke indgår i beskrivelsen af den type køretøj, komponent eller separate tekniske enhed, som omfattes af denne EF-typegodkendelsesattest, erstattes de pågældende tegn i dokumentationen med symbolet »?« (f. eks. ABC??123??). (3) Som defineret i bilag II, del A, til direktiv 70/156/EØF. 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/23 Appendiks til EF-typegodkendelsesattest nr. vedrørende EF-typegodkendelse af anordning til afskærmning fortil mod underkøring (direktiv. /. /EF (*), senest ændret ved direktiv. /. /EF) 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. Supplerende oplysninger Kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til konstruktion, dimensioner, formgivning og materialsammensætning:. Motorens placering: front/hæk/center (1) Forhjuls-/baghjulstræk (1) Masse af køretøj, der er indleveret til prøvning: 1. 4. 1. Foraksel:. 1. 4. 2. Bagaksel:. 1. 4. 3. Totalmasse:. 5. Bemærkninger (f. eks. gyldig for køretøjer til højre- og/eller venstrekørsel):. (*) Her indsættes nummeret på nærværende direktiv. (1) Det ikke gældende overstreges. C 89/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 Tillæg 5 MODEL (største format: A4 (210 mm × 297 mm)) EF-TYPEGODKENDELSESATTEST MYNDIGHEDENS STEMPEL Meddelelse om: — EF-typegodkendelse (1) — udvidelse af EF-typegodkendelse (1) — nægtelse af EF-typegodkendelse (1) — inddragelse af EF-typegodkendelse (1) af en type køretøj/komponent/separat teknisk enhed (1) i henhold til direktiv. /. /EF, seneset ændret ved direktiv. /. /EF. EF-typegodkendelse nr. :. Begrundelse for udvidelse:. DEL I 0. 1. 0. 2. 0. 3. Fabrikat (firmabetegnelse):. Type og almindelig(e) handelsbetelgnelse(r):. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøj/komponent/separat teknisk enhed (1) (2):. 0. 3. 1. Mærkets anbringelsessted:. 0. 4. 0. 5. 0. 7. Køretøjets klasse (1) (3):. Fabrikantens navn og adresse:. For komponenter og separate tekniske enheder, EF-typegodkendelsesmærkets anbringelsessted og -måde:. 0. 8. Adresse på samlefabrik(ker):. DEL II 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Eventuelle supplerende oplysninger: se appendiks Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen:. Prøvningsrapportens dato:. Prøvningsrapportens nummer:. Eventuelle bemærkninger: se appendiks Sted:. Dato:. Underskrift:. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlaget. (1) Det ikke gældende overstreges. (2) Indeholder typeindentifikationen tegn, som ikke indgår i beskrivelsen af den type køretøj, komponent eller separate tekniske enhed, som omfattes af denne EF-typegodkendelsesattest, erstattes de pågældende tegn i dokumentationen med symbolet »?« (f. eks. ABC??123??). (3) Som defineret i bilag II, del A, til direktiv 70/156/EØF. 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/25 Appendiks til EF-typegodkendelsesattest nr. vedrørende EF-typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af anordning til afskærmning fortil mod underkøring, der er typegodkendt som separat teknisk enhed (direktiv. /. /EF (*), senest ændret ved direktiv. /. /EF) 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. Supplerende oplysninger Kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til konstruktion, dimensioner, formgivning og materialsammensætning:. Motorens placering: front/hæk/center (1) Forhjuls-/baghjulstræk (1) Masse af køretøj, der er indleveret til prøvning: 1. 4. 1. Foraksel:. 1. 4. 2. Bagaksel:. 1. 4. 3. Totalmasse:. 5. Bemærkninger (f. eks. gyldig for køretøjer til højre- og/eller venstrekørsel):. (*) Her indsættes nummeret på nærværende direktiv. (1) Det ikke gældende overstreges. C 89/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 Tillæg 6 MODEL (største format: A4 (210 mm × 297 mm)) EF-TYPEGODKENDELSESATTEST MYNDIGHEDENS STEMPEL Meddelelse om: — EF-typegodkendelse (1) — udvidelse af EF-typegodkendelse (1) — nægtelse af EF-typegodkendelse (1) — inddragelse af EF-typegodkendelse (1) af en type køretøj/komponent/separat teknisk enhed (1) i henhold til direktiv. /. /EF, seneset ændret ved direktiv. /. /EF. EF-typegodkendelse nr. :. Begrundelse for udvidelse:. DEL I 0. 1. 0. 2. 0. 3. Fabrikant (firmabetegnelse):. Type og almindelig(e) handelsbetelgnelse(r):. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøj/komponent/separat teknisk enhed (1) (2):. 0. 3. 1. Mærkets anbringelsessted:. 0. 4. 0. 5. 0. 7. Køretøjets klasse (1) (3):. Fabrikantens navn og adresse:. For komponenter og separate tekniske enheder, EF-typegodkendelsesmærkets anbringelsessted og -måde:. 0. 8. Adresse på samlefabrik(ker):. DEL II 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Eventuelle supplerende oplysninger: se appendiks Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen:. Prøvningsrapportens dato:. Prøvningsrapportens nummer:. Eventuelle bemærkninger: se appendiks Sted:. Dato:. Underskrift:. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlaget. (1) Det ikke gældende overstreges. (2) Indeholder typeindentifikationen tegn, som ikke indgår i beskrivelsen af den type køretøj, komponent eller separate tekniske enhed, som omfattes af denne EF-typegodkendelsesattest, erstattes de pågældende tegn i dokumentationen med symbolet »?« (f. eks. ABC??123??). (3) Som defineret i bilag II, del A, til direktiv 70/156/EØF. 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/27 Appendiks til EF-typegodkendelsesattest nr. vedrørende EF-typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår dens afskærmning fortil mod underkøring (direktiv. /. /EF (*), senest ændret ved direktiv. /. /EF) 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. Supplerende oplysninger Kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til konstruktion, dimensioner, formgivning og materialsammensætning:. Motorens placering: front/hæk/center (1) Forhjuls-/baghjulstræk (1) Masse af køretøj, der er indleveret til prøvning: 1. 4. 1. Foraksel:. 1. 4. 2. Bagaksel:. 1. 4. 3. Totalmasse:. 5. Bemærkninger (f. eks. gyldig for køretøjer til højre- og/eller venstrekørsel):. (*) Her indsættes nummeret på nærværende direktiv. (1) Det ikke gældende overstreges. C 89/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 Tillæg 7 Eksempel på EF-typegodkendelsesmærke a (cid:36) 12 mm Anordningen med ovenstående EF-typegodkendelsesmærke er en afskærmning fortil mod underkøring, der er typegodkendt i Tyskland (e1) i henhold til dette direktiv (00) under basisgodkendelsesnummer 2439. Nummeret er kun et eksempel. 30. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 89/29 BILAG II ANVENDELSESOMRÅDE OG TEKNISKE KRAV 1. ANVENDELSESOMRÅDE 1. 1. Dette direktiv finder anvendelse på følgende: 1. 1. 1. Anordninger til afskærmning fortil mod underkøring, der som separate tekniske enheder er beregnet til montering på køretøjer i klasse N2 og N3 (1). 1. 1. 2. Køretøjer i klasse N2 og N3 for så vidt angår montering af anordning til afskærmning fortil mod underkøring, som er typegodkendt som separat teknisk enhed. 1. 1. 3. Køretøjer i klasse N2 og N3 for så vidt angår afskærmningen fortil mod underkøring. 1. 2. Køretøjer i klasse N2 med en masse på højst 7,5 tons skal kun opfylde kravet om frihøjde på 400 mm som fastsat i dette direktiv. 1. 3. Kravene i dette direktiv finder ikke anvendelse på følgende: 1. 3. 1. Terrængående køretøjer i klasse N2 og N3 1. 3. 2. Køretøjer, hvis brug er uforenelig med forskrifterne for afskærmning fortil mod underkøring. 2. DEFINITIONER I dette direktiv gælder følgende definitioner: 2. 1. Ved et køretøjs »teknisk tilladte totalmasse« forstås dets masse som defineret i punkt 2. 8 i bilag I til direktiv 70/156/EØF. 2. 2. Ved »ubelæsset køretøj« forstås et køretøj i køreklar stand som defineret i punkt 2. 6 i bilag I til direktiv 70/156/EØF. 2. 3. Ved »en type anordning til afskærmning fortil mod underkøring« forstås anordninger til afskærm- ning fortil mod underkøring, der indbyrdes ikke er væsentligt forskellige med hensyn til følgende hovedkarakteristika: Form, dimensioner, fastgørelse, materialer og de mærker, der er nævnt i punkt 1. 1. 3 i bilag I. 2. 4. Ved »afskærmning fortil mod underkøring« forstås, at der foran på køretøjet forefindes et af følgende: En særlig anordning til afskærmning fortil mod underkøring. Karosseri, chassisdele eller andre komponenter, som i kraft af deres form og egenskaber yder afskærmning fortil mod underkøring. (1) Som defineret i bilag II, del A, i direktiv 70/156/EØF. C 89/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 1999 2. 5. Ved »køretøjstype« forstås køretøjer, der indbyrdes ikke er væsentligt forskellige med hensyn til følgende: 2. 5. 1. Bredde af forreste aksel målt ved dækkenes yderste kant, eksklusive en eventuel udbuling af dækkene ved vejbanen. 2. 5. 2. Konstruktion, dimensioner, form og materialer af køretøjets forparti i det omfang, disse har betydning for kravene i de relevante dele af direktivet. 2. 5. 3. Den på køretøjet monterede godkendte anordning til afskærmning fortil mod underkøring. 2. 5. 4. Teknisk tilladt totalmasse. 3. TEKNISKE KRAV De tekniske krav, der skal opfyldes for at opnå en EF-typegodkendelse i henhold til dette direktiv, findes i artikel 6, 8 og 10 i samt bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 93


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 301/1999 af 10. februar 1999 om åbning af en løbende licitation med henblik på eksport af bageegnet blød hvede, som er i det tyske interventionsorgans besiddelse

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
cereals of bread-making quality
common wheat
export licence
intervention agency

text: 11. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 37/13 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 301/1999 af 10. februar 1999 om åbning af en løbende licitation med henblik på eksport af bageegnet blød hvede, som er i det tyske interventionsorgans besiddelse KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) Artikel 2 under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 5, og ud fra følgende betragtninger: Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 39/1999 (4), er der fastsat procedurerne og betingelserne for salg af korn fra interventionsorganerne; i den nuværende markedssituation er det hensigtsmæssigt at åbne en løbende licitation med henblik på eksport af 250 359 tons bageegnet blød hvede, som er i det tyske interventionsorgans besiddelse; der bør fastlægges særlige bestemmelser, som skal sikre, at transaktionerne og kontrollen hermed gennemføres korrekt; til det formål bør der indføres en ordning med sikkerhedsstillelse, så at de fastsatte mål nås, uden at det medfører overdrevent store udgifter for de erhvervsdri- vende; der bør derfor dispenseres fra visse regler, bl. a. i forordning (EØF) nr. 2131/93; hvis afhentningen af bageegnet blød hvede forsinkes med over fem dage, eller hvis frigivelsen af en af de krævede sikkerhedsstillelser udsættes på grund af forhold, som må tilskrives interventionsorganet, bør den berørte medlems- stat betale erstatning; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 tyske interventionsorgan kan på de i forordning Det (EØF) nr. 2131/93 fastsatte betingelser åbne en løbende licitation med henblik på eksport af bageegnet blød hvede, der er i dets besiddelse, jf. dog bestemmelserne i denne forordning. (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 191 af 31. 7. 1993, s. 76. (4) EFT L 5 af 9. 1. 1999, s. 64. Licitationen omfatter maksimalt 1. tons bageegnet blød hvede med henblik på eksport til alle tredjelande. 250 359 2. Oplagringsområderne for de 250 359 tons bageegnet blød hvede er anført i bilag I. Artikel 3 1. Uanset artikel 16, tredje afsnit, i forordning (EØF) nr. 2131/93 er den pris, der skal betales for udførsel, lig med den i buddet anførte pris. Ved udførsel i medfør af nærværende forordning 2. anvendes der hverken eksportrestitution, eksportafgift eller månedlig forhøjelse. 3. Artikel 8, stk. 2, anvendes ikke. i forordning (EØF) nr. 2131/93 Artikel 4 1. Eksportlicenserne er gyldige fra deres udstedelses- dato, jf. artikel 9 i forordning (EØF) nr. 2131/93, og til udgangen af den fjerde efterfølgende måned. 2. Bud afgivet i forbindelse med denne licitation kan ikke ledsages af eksportlicensansøgninger indgivet efter artikel 44 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3719/ 88 (5). Artikel 5 1. Uanset artikel 7, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2131/ 93 udløber fristen for indgivelse af bud vedrørende den første dellicitation den 11. februar 1999, kl. 9. 00 (belgisk tid). Fristen for indgivelse af bud vedrørende de efterføl- torsdag, kl. 9. 00 2. gende dellicitationer udløber hver (belgisk tid). Fristen for indgivelse af bud vedrørende den sidste 3. dellicitation udløber den 27. maj 1999, kl. 9. 00 (belgisk tid). Buddene skal indgives til det tyske interventions- 4. organ. Artikel 6 1. Interventionsorganet og lagerholderen samt tilslags- foretager efter modtageren, såfremt denne ønsker det, fælles aftale inden udlagringen eller på tidspunktet for (5) EFT L 331 af 2. 12. 1988, s. 1. L 37/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 1999 denne, alt efter tilslagsmodtagerens valg, prøveudtagning i hinandens nærværelse med en sådan hyppighed, at der mindst udtages en prøve for hver 500 tons, og de lader prøverne analysere. Interventionsorganet kan lade sig repræsentere ved en befuldmægtiget, idet denne dog ikke må være lagerholderen. Analyseresultaterne meddeles til Kommissionen i tilfælde af tvist. Udtagningen og analysen af prøverne foretages inden for en frist på syv arbejdsdage fra datoen for tilslagsmodtage- rens anmodning herom og inden for en frist på tre arbejdsdage, hvis prøveudtagningen foretages ved udlag- ringen. Hvis det af de endelige analyseresultater fremgår, at kvaliteten er: a) højere end kvaliteten i licitationsbekendtgørelsen, skal tilslagsmodtageren acceptere partiet, som det foreligger b) højere end minimumskravene for intervention, men lavere end kvaliteten i licitationsbekendtgørelsen, idet forskellen dog ligger inden for en margen på: — 2 kg/hl for rumvægten, som dog ikke må være på under 72 kg/hl — 1 procentpoint for vandindholdet — 20 procent for Hagberg-faldtallet — ½ procentpoint for urenheder som omhandlet i henholdsvis punkt B. 2 og B. 4 i bilaget til Kommis- sionens forordning (EØF) nr. 689/92 (1), og — ½ procentpoint for urenheder som omhandlet i punkt B. 5 i bilaget til forordning (EØF) nr. 689/92, uden at de deri tilladte procentsatser for skadelige kerner og meldrøje dog derved ændres skal tilslagsmodtageren acceptere partiet, som det fore- ligger c) højere end minimumskravene for intervention, men lavere end kvaliteten i licitationsbekendtgørelsen, og forskellen overskrider den i litra b) nævnte margen, kan tilslagsmodtageren: — enten acceptere partiet, som det foreligger — eller afvise at overtage partiet. Han frigøres dog først fra alle sin forpligtelser vedrørende det pågæl- dende parti, herunder sikkerhederne, efter at han hurtigst muligt har underrettet Kommissionen og interventionsorganet i overensstemmelse med bilag II; hvis han imidlertid anmoder interventionsor- ganet om at levere et andet parti bageegnet blød interventionshvede af den fastsatte kvalitet uden yderligere udgifter, frigives sikkerheden dog ikke. Udskiftningen af partiet skal finde sted højst tre af dage tilslagsmodtagerens fremsættelse efter anmodning herom. Tilslagsmodtageren underretter hurtigst muligt Kommissionen herom i overens- stemmelse med bilag II d) lavere end minimumskravene for intervention, kan tilslagsmodtageren ikke afhente det pågældende parti. Han frigøres først fra alle sine forpligtelser vedrørende det pågældende parti, herunder sikkerhederne, efter at han hurtigst muligt har underrettet Kommissionen og interventionsorganet i overensstemmelse med bilag II; han kan dog anmode interventionsorganet om at levere et andet parti bageegnet blød interventions- hvede af den fastsatte kvalitet uden yderligere udgifter. I så fald frigives sikkerheden ikke. Udskiftningen af partiet skal finde sted højst tre dage efter tilslagsmod- tagerens fremsættelse af anmodning herom. Tilslags- modtageren hurtigst muligt Kom- missionen herom i overensstemmelse med bilag II. underretter 2. Hvis udlagringen af bageegnet blød hvede finder sted, inden analyseresultaterne foreligger, bæres alle risici for tilslagsmodtageren fra imidlertid af partiets afhentning, uden at dette dog indskrænker de klagemuligheder, som tilslagsmodtageren måtte have over for lagerholderen. tidspunktet 3. Hvis tilslagsmodtageren efter en periode på højst en måned fra datoen for hans fremsættelse af anmodning om udskiftning af partiet endnu ikke har modtaget et parti af den fastsatte kvalitet som følge af gentagne udskiftninger, frigøres han for alle sine forpligtelser, herunder sikkerhe- derne, efter at han hurtigst muligt har underrettet Kommissionen og interventionsorganet i overensstem- melse med bilag II. til prøveudtagning og analyse 4. Udgifterne som omhandlet i stk. 1 afholdes, medmindre det endelige resultat af analyserne viser, at et parti ikke opfylder mini- mumskvalitetskravene til intervention, af EUGFL for én analyse pr. 500 tons, undtagen udgifterne til overførsel fra én silo til en anden. Udgifterne til overførsel fra én silo til en anden samt udgifter som tilslagsmodtageren måtte ønske foretaget, afholdes af denne. til yderligere analyser, Artikel 7 Uanset artikel 12 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3002/92 (2) skal dokumenter vedrørende salg af bageegnet blød hvede efter nærværende forordning og specielt eksportlicensen, den i artikel 3, stk. 1, litra b), i forordning (EØF) nr. 3002/92 omhandlede udlagringsanvisning, udførselsangivelsen og eventuelt kontroleksemplar T5 være forsynet med påskriften: (1) EFT L 74 af 20. 3. 1992, s. 18. (2) EFT L 301 af 17. 10. 1992, s. 17. 11. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 37/15 — Trigo blando panificable de intervención sin aplica- ción de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 301/1999 — Bageegnet blød hvede fra intervention uden restituti- onsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 301/1999 — Interventions-Brotweichweizen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verord- nung (EG) Nr. 301/1999 — Lakaj(cid:149)r aqtopoi(cid:147)silor s(cid:148)tor paq(cid:146)lbasgr wyq(cid:148)r evaq- (EJ) jamomisl(cid:149)r epistqov(cid:147)r v(cid:149)qou, (cid:147) loc(cid:147) aqih. 301/1999 — Intervention common wheat of breadmaking quality without application of refund or tax, Regulation (EC) No 301/1999 — Blé tendre d’intervention panifiable ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 301/1999 — Frumento tenero d’intervento panificabile senza appli- cazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 301/1999 — Zachte tarwe van bakkwaliteit uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 301/1999 — Trigo mole panificável de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) nº 301/1999 — Interventioleipävehnää, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 301/1999 — Interventionsvete, av brödkvalitet, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 301/1999. 2. Uanset artikel 17 i forordning (EØF) nr. 2131/93 stilles der i forbindelse med forpligtelsen til at udføre en sikkerhed svarende til forskellen mellem den interventi- onspris, der var gældende på licitationsdagen, og tilslags- prisen, dog ikke under 10 EUR/ton. Halvdelen af dette beløb stilles ved licensudstedelsen og resten inden kornets afhentning. Uanset artikel 15, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3002/92: — frigives den del af denne sikkerhed, der er stillet ved licensudstedelsen, senest 20 arbejdsdage efter den dato, hvor tilslagsmodtageren fører bevis for, at det afhentede korn har forladt Fællesskabets toldområde — frigives det resterende beløb senest 15 arbejdsdage efter den dato, hvor tilslagsmodtageren fører det i artikel 17, stk. 3, forordning (EØF) nr. 2131/93 omhandlede bevis. i 3. Bortset fra behørigt begrundede undtagelsestilfælde, som f. eks. ved indledning af en administrativ undersø- gelse, vil enhver frigivelse af de i denne artikel omhand- lede sikkerhedsstillelser efter de i samme artikel anførte frister resultere i en erstatning fra medlemsstaten på 0,015 EUR pr. 10 tons, pr. dags forsinkelse. Erstatningen finansieres ikke af EUGFL. Artikel 9 Det tyske interventionsorgan underretter Kommissionen om de modtagne bud senest to timer efter udløbet af sidste frist i bilag III for indgivelse af bud. Skemaet anvendes, og ved opkald anvendes de numre, som er opført i bilag IV. Artikel 8 1. Den sikkerhed, der er stillet i henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 2131/93 frigives, så snart eksportlicenserne er blevet udstedt til tilslagsmodtagerne. Artikel 10 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen L 37/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 2. 1999 BILAG I Oplagringssted Mængde (tons) Schleswig-Holstein/Hamburg/ Niedersachsen/Bremen/ Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/ Baden-Württemberg/Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/ Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Thüringen 133 643 66 327 16 534 33 855 BILAG II Meddelelse om afvisning af partier i forbindelse med den løbende licitation med henblik på udførsel af blød hvede, som er i det tyske interventionsorgans besiddelse (Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 301/1999) (cid:190) Tilslagsmodtagers navn: (cid:190) Licitationsdato: (cid:190) Dato for tilslagsmodtagers afvisning af partiet: Parti nr. Mængde (tons) Siloens adresse Begrundelse for afvisning af overtagelse (cid:190) egenvægt (kg/hl) (cid:190) % af spirede kerner (cid:190) % andre urenheder (Schwarzbesatz) (cid:190) % bestanddele, som ikke er mangelfri kornkerner (cid:190) andet 11. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 37/17 BILAG III Løbende licitation med henblik på eksport af bageegnet blød hvede, som er i det tyske interventionsorgans besiddelse (Forordning (EF) nr. 301/1999) 1 2 3 4 5 6 7 Nummerering af bydende Parti nr. Mængde (tons) Pris budt (EUR/ton) (1) Tillæg (+) Fradrag (–) (EUR/ton) (p. m. ) Kommercielle omkostninger (EUR/ton) Bestemmelses- sted 1 2 3 osv. (1) Denne pris omfatter tillæggene eller fradragene for det parti, buddet vedrører. BILAG IV De eneste gyldige numre, som skal benyttes ved opkald til Bruxelles (DG VI-C-1), er: — fax: — telex: 296 49 56 295 25 15 22037 AGREC B 22070 AGREC B (græsk alfabet)


title: Regolamento (CE) n. 304/1999 della Commissione del 10 febbraio 1999 relativo al rilascio di titoli di esportazione di prodotti trasformati a base di ortofrutticoli

text: L 37/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 2. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 304/1999 DELLA COMMISSIONE del 10 febbraio 1999 relativo al rilascio di titoli di esportazione di prodotti trasformati a base di ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, all’esportazione nel visto il regolamento (CE) n. 1429/95 della Commissione, del 23 giugno 1995, recante modalit(cid:133) d’applicazione delle restituzioni settore dei prodotti trasformati a base di ortofrutticoli, ad eccezione di quelle concesse per gli zuccheri addizionati (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1007/97 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, considerando che il regolamento (CE) n. 2260/98 della Commissione (3), ha fissato i quantitativi per i quali possono essere chiesti titoli di esportazione con prefissa- zione della restituzione, diversi dai titoli chiesti nel quadro dell’aiuto alimentare; considerando che l’articolo 4 del regolamento (CE) n. 1429/95 ha fissato le condizioni alle quali la Commis- sione pu(cid:149) adottare misure particolari intese ad evitare il superamento dei quantitativi per i quali possono essere chiesti titoli d’esportazione; considerando che, tenuto conto delle informazioni di cui dispone oggi la Commissione, qualora venissero rilasciati senza restrizioni titoli di esportazione con prefissazione della restituzione, facendo seguito alle domande presen- tate dal 5 febbraio 1999, sarebbe superato il quantitativo di 354 t di succo d’arancia con un tenore di zuccheri pari o superiore a 55(cid:190) Brix, che figura nell’allegato del regola- mento (CE) n. 1275/98, maggiorato o ridotto in base ai quantitativi di cui all’articolo 4, paragrafo 1 del regola- mento (CE) n. 1429/95; che (cid:138) pertanto opportuno appli- care un coefficiente di riduzione ai quantitativi richiesti il 5 febbraio 1999, e respingere le domande di titoli d’espor- tazione con prefissazione della restituzione, presentate dopo tale data, il cui rilascio dovrebbe avere luogo nel periodo corrente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I titoli d’esportazione con prefissazione della restituzione per i succhi d’arancia con un tenore di zuccheri pari o superiore a 55(cid:190) Brix, la cui domanda (cid:138) stata presentata il 5 febbraio 1999, a norma dell’articolo 1 del regolamento (CE) n. 2260/98 sono rilasciati nel limite del 82,4 % dei quantitativi richiesti. Sono respinte le domande di titolo con prefissazione della restituzione per il prodotto di cui al primo comma presentate dopo il 5 febbraio 1999 e prima del 20 febbraio 1999. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore l’11 febbraio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 10 febbraio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 141 del 24. 6. 1995, pag. 28. (2) GU L 145 del 5. 6. 1997, pag. 16. (3) GU L 283 del 21. 10. 1998, pag. 16


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a European Parliament and Council Directive amending Council Directive 70/221/EEC on the approximation of the laws of the Members States relating to liquid-fuel tanks and rear underrun protection of motor vehicles and their trailers (COM(98)0097 C4-0257/98 98/ 0071(COD))(Codecision procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
motor fuel
motor vehicle
safety device
technical standard

formats: html print