title: Komission tiedonanto - Galileo - Euroopan osallistuminen satelliittinavigointipalvelujen uuteen sukupolveen

eurovoc_concepts:
EU programme
international cooperation
satellite communications
trans-European network
transmission network

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 10. 02. 1999 KOM(1999) 54 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Galileo Euroopan osallistuminen satelliittinavigointipalvelujen uuteen sukupolveen TIIVISTELMÄ 1. JOHDANTO 2. HAASTE EUROOPALLE 2. 1. Aiheeseen liittyvät kysymykset 2. 2. Ajoitusta koskevia näkökohtia iv 9 10 10 12 3. VIIMEAIKAINEN KEHITYS JA EUROOPAN STRATEGISIA VALINTOJA KOSKEVAT ALUSTAVAT PÄÄTELMÄT 13 3. 1. Järjestelmän yhteiskehittäminen: mahdollinen yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa 13 3. 2. Järjestelmän yhteiskehittäminen: Venäjän federaatio 3. 3. Japani mahdollisena kumppanina j ärj estelmän yhteiskehittämisessä 14 15 3. 4. Muut maat ja alueet mahdollisina kumppaneina järjestelmän yhteiskehittämisessä 3. 5. GNSS-2 -foorumi 3. 6. Euroopan parlamentti 3. 7. "Nollavaihtoehdon" hylkääminen 4. JÄRJESTELMÄARKKITEHTUURI JA TEKNISET OMINAISUUDET 4. 1. Suorituskykyvaatimukset 4. 2. Turvallisuuskysymykset 4. 3. GNSS-maaverkon vaatimukset 4. 4. Signaalirakenne 5. RAHOITUKSEEN LIITTYVÄT KYSYMYKSET 5. 1. Arvioidut kustannukset 5. 2. Galileon julkisen rahoituksen lähteet 15 15 16 16 18 18 20 21 21 22 22 23 5. 3. Mahdolliset tulolähteet julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön pohjaksi. 25 5. 4. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön luominen 26 2 6. ORGANISAATIOITA KOSKEVAT KYSYMYKSET 6. 1. Galileon suunnittelu, valmistus ja käyttö: perusperiaatteet ja välittömät päätökset 6. 2. Strategiset näkökohdat 6. 3. Kehittämisvaihe 6. 4. Käyttövaihe 6. 4. 1. Galileon hallinto 6. 4. 2. Galileon käyttö 6. 5. Radiotaajuuksien turvaaminen 6. 6. Sääntelyä koordinoiva elin 28 28 29 30 30 30 31 31 33 7. JÄRJESTELMÄN YHTEISKEHITTÄMISEN TOTEUTTAMISKELPOISUUS JA MAHDOLLISET KUMPPANIT: LOPPUPÄÄTELMÄT 34 8. TIE TÄSTÄ ETEENPÄIN : STRATEGIAN TOTEUTUS 35 Liite I) Galileon kehittämishahmotelma Liite II a) Galileon suunnitellun kiertoradan pääominaisuudet Liite II b) Lyhenteet Liite III a) Rahoitusselvitys Liite III b) Galileo - yksityiskohtainen selvitys kustannusten jakautumisesta Liite IV Markkinatutkimus ja taloudelliset edut TIIVISTELMÄ Tässä tiedonannossa esitellään strategia, jolla pyritään varmistamaan, että Eurooppa on täysipainoisesti mukana maailmanlaajuisen (GNSS) kehittämisessä ja että sillä siten on myös kaikki mahdollisuudet niihin liittyvillä markkinoilla. Keskeinen suositus on, että Euroopan pitäisi kehittää uusi satelliittinavigointijärjestelmä sekä siihen liittyvä maanpäällinen infrastruktuuri, Galileo. satelliittinavigointijärjestelmän on valtava vastassaan haaste, mutta myös huomattava mahdollisuus EU:lla satelliittinavigoinnin alalla, josta on tulossa keskeisen tärkeä kaikille liikennemuodoille ja monille muille toiminnoille. Näillä järjestelmillä on ratkaiseva rooli Euroopan yhdenmukaisen liikennejärjestelmän luomisessa, mikä taas on keskeistä yhtenäismarkkinoiden tukemiseksi. Lisäksi EU:n jäsenvaltioilla on julkinen velvoite tarjota turvallisia navigointipalveluja ja muita julkisia palveluja (esimerkiksi etsintä- ja hengenpelastuspalveluja), ja GNSS saattaa olla kustannustehokkain menetelmä tämän saavuttamiseksi. riippuvainen Kysymys ei siis ole siitä, pitäisikö Euroopan olla satelliittinavigointijärjestelmistä, vaan siitä, mitä taloudellisia etuja, mukaan luettuina työpaikat, saavutettaisiin täysipainoisella osallistumisella järjestelmän kehittämiseen. Lisäksi kyse on siitä, missä määrin Eurooppa valvoisi järjestelmiä, joista sen turvallisuuden kannalta elintärkeät palvelut riippuvat. tulevaisuudessa Viime vuonna komissio määritteli seuraavat ongelmat, jotka jatkuva riippuvuus kolmansien maiden järjestelmistä aiheuttaisi1: • Seurauksena on vakavia riippumattomuuteen ja turvallisuuteen liittyviä ongelmia, jos eurooppalaiset turvallisuuden kannalta tärkeät navigointijärjestelmät eivät ole yhteisön valvonnassa. Nykyiset järjestelmät eivät myöskään täysin vastaa siviilikäyttäjien niille asettamia, suorituskykyä koskevia vaatimuksia. • On varmistettava, etteivät eurooppalaiset käyttäjät joudu tulevaisuudessa tilanteeseen, jossa palvelu muuttuisi tai heiltä perittäisiin liian korkeita maksuja. Jos markkinoilla joku pääsee hallitsevaan asemaan tai syntyy käytännössä monopoli, olisi vaikea vastustaa tällaisia maksuja ja ehkä mahdotonta kehittää nopeasti muita vaihtoehtoja. • EU:n yritysten kilpailukyky näillä tuottoisilla markkinoilla (maailmanlaajuinen 40 miljardin euron markkinapotentiaali vuoteen 2005 mennessä) heikkenisi vakavasti. (Euroopan kilpailukyky palvelumarkkinoilla voisi heikentyä, mikäli sillä ei olisi tasapuolista mahdollisuutta osallistua itse järjestelmän tekniseen kehittämiseen. ) Strateginen valinta Komission viime vuonna tekemä työ keskittyi kahteen avainalueeseen: komissio selvitti mahdollisuudet noudattaa yhteistä lähestymistapaa Yhdysvaltojen, Venäjän federaation ja muiden maiden kanssa sekä sen selvensi, miltä Euroopan järjestelmä näyttäisi ja kuinka paljon se maksaisi. Nyt kun molemmista seikoista on selvä käsitys, Euroopalla on nyt mahdollisuus tehdä ratkaisevat valinnat. 1 Tiedonanto Kohti Euroopan navigointiverkkoa: maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia, KOM (98) 29 lopull. , 21. 1. 1998. laajuista paikantamis- ja Kuten tiedonannossa tehtiin selväksi, on tehtävä kiireellinen päätös: Yhdysvallat on sitoutunut GPS-järjestelmän kehittämiseen ja maailmanlaajuisesti hallitsevan asemansa vahvistamiseen. Yhdysvalloilla on jo etumatka. Jos Eurooppa ei anna vankkaa poliittista sitoumusta sellaisen Euroopan järjestelmän kehittämiseen, joka olisi käytössä yhtä pian kuin GPS:n seuraava sukupolvi, se myöhästyy. Euroopalle kannattavinta investointia voi pääpiirteittäin luonnehtia seuraavasti: • • • sen täytyy olla avoin, maailmanlaajuinen järjestelmä, joka on täysin yhteensopiva GPS:n kanssa, mutta siitä riippumaton, ja Venäjän federaatiolla on oltava huomattava osuus siinä, sen täytyisi perustua keskikorkeuskiertoradan (MEO) satelliitteihin, ja se tulee maksamaan 2,2-2,9 miljardia euroa; sitä täytyisi kehittää yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyönä siten, että huomattava osuus rahoituksesta tulee eurooppalaisista rahoituslähteistä ja lisäksi luodaan uusia tulolähteitä. Komission mielestä tätä vaihtoehtoa hyödyntämällä Eurooppa voi saavuttaa strategiset, liittyvät päämäärät kohtuullisin kaupalliset, kustannuksin. Se on siksi selvästi parempi kuin "nollavaihtoehto" (joka merkitsisi riippuvuutta nykyisistä sotilaallisista järjestelmistä). liikenteeseen työllisyyteen liittyvät ja Kansainvälisen yhteistyön mahdollisuus Viime vuoden tiedonannossa mainittiin kolme yleistä vaihtoehtoa: - kaikki tärkeimmät osapuolet kehittävät maailmanlaajuista järjestelmää yhdessä; - EU kehittää GNSS:ää yhdessä yhden tai useamman kansainvälisen kumppanin kanssa (erityisesti Yhdysvaltojen tai Venäjän kanssa); - EU kehittää itsenäisesti omaa järjestelmäänsä. Komissio totesi, että GNSS:n seuraavan sukupolven kehittäminen yhdessä on periaatteessa todennäköisesti kustannustehokkain vaihtoehto. Kuitenkin komissio korosti, että yhteistyön pitäisi täyttää tietyt ehdot, joita ovat varmat takuut siitä, ettei palvelua keskeytetä, osallistuminen tulevaisuudessa GNSS:n suunnitteluun, kehitykseen ja toimintaan, EU:n täysipainoinen osallistuminen järjestelmän valvontaan ja Euroopan yritysten mahdollisuudet kilpailla kaikilla markkinasegmenteillä. Neuvosto kannatti tätä lähestymistapaa ja pyysi komissiota tiivistämään yhteyksiään erityisesti Yhdysvaltoihin ja Venäjän federaatioon. Laajakantoisten yhteydenottojen seurauksena komissio on nyt päätynyt seuraaviin päätelmiin järjestelmän yhteisen kehittämisen mahdollisuuksista. Yhdysvallat ei halua jakaa GPS:n valvontaa (lähinnä sotilaallisista syistä), mutta hyväksyisi yhteistyön tietyillä teknisillä osa-alueilla. Yhdysvallat myös tiedostaa, että kahden toisiaan täydentävän järjestelmän (GPS ja Galileo) olemassaolo lisää yleistä kestävyyttä, mahdollistaa satelliittinavigoinnin ja tarkan ajastuksen käytön kriittisissä sovelluksissa (esim. ainoana (esim. navigointimenetelmänä kaupungeissa). Esitetään, että tällaiseen yhteistyöhön kannattaa pyrkiä. tietyissä käyttötarkoituksissa) tai vaikeilla alueilla federaatio tarjoaa käytännössä Venäjän täyttä kumppanuutta uuden kansainvälisen järjestelmän kehittämiseksi nykyisen GLONASSin pohjalta. Tämän lähestymistavan etuna olisi, että Eurooppa voisi Venäjän satelliittien käyttöä ja valvontaa koskevaa asiantuntemusta hyödyntämällä kehittää kestävän Galileon nopeammin kuin muutoin. Tällöin voitaisiin myös käyttää yhdessä arvokkaita GLONASSin taajuusalueita. ja joka olisi riippumaton Yhdysvaltojen GPS:stä, mutta lähestymistapa on siis kehittää Galileo, jonka peitto olisi alusta alkaen Suositeltu maailmanlaajuinen täysin yhteentoimiva sen kanssa. Hanke olisi avoin muille kumppaneille, jotka haluavat osallistua siihen. Erityisesti Venäjän osallistumisesta olisi merkittäviä etuja, jos yhteistyö voidaan järjestää tyydyttävällä tavalla. Niiden rajoitusten puitteissa, joita yhteentoimivuus GPS:n kanssa asettaa, jotka mahdollistavat uusien sovellusten kehittämisen, tekevät koko GNSS:stä kestävän ja korjaavat nykyisen GPS:n teknisiä heikkouksia (esim. heikkoa käytettävyyttä kaupunkialueilla ja pohjoisimmilla leveysasteilla sekä ennalta arvaamattomia väliaikaisia aukkoja peittoalueessa myös Euroopan mannerlaatan alueella). järjestelmä käyttäisi uusia, alan viimeisimpiä ominaisuuksia, Mikä järjestelmä tulisi valita laajuiselta Galileon perustaksi esitetään MEO-satelliiteista koostuvaa perusjärjestelmää sekä näihin soveltuvaa infrastruktuuria ja maanpäällisiä järjestelmiä, jotka tarjoavat yhtenäisen palvelun, jota Euroopan edellytetään. Tässä ja lähestymistavassa tekniset riskit ovat mahdollisimman vähäiset - varsinkin jos yhteistyö tavalla - sillä nykyisissä Venäjän federaation kanssa voidaan järjestää järjestelmissä olla teknologiaa. Tämän maailmanlaajuinen alusta alkaen, mikäli Eurooppa haluaa saada maailmanlaajuisen toiminnan edut ja tarjota maailmanlaajuiset markkinat järjestelmälle ja sen sovelluksille. navigointiverkolta lähestymistavan tyydyttävällä paikannus- käytetään tulisi tätä Rahoitus Avainkysymys on, kuinka Euroopan pitäisi rahoittaa järjestelmä. Niin kauan kuin Yhdysvallat jatkaa perussignaalin tarjoamista ilman maksua, on selvää, että Euroopalta tarvitaan julkista rahoitusta Galileon kehittämiseen. Esitetään kolmen kohdan rahoitusstrategiaa: • merkittävää rahoitusta Euroopan tasolla, EU:n talousarviosta erityisesti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen varoista ja ESA:lta • • tulolähteiden luomista, mikä todennäköisesti edellyttää sääntelytoimia, sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön kehittämistä, jotta saadaan täydentävää rahoitusta sekä vastinetta rahoille. Tarvitaan kuitenkin varmoja poliittisia päätöksiä, joilla rohkaistaan teollisuutta tekemään investointeja. EU:n rahoituksen osalta esitetään että noin 500 miljoonaa euroa (10 % komission Agenda 2000:ssa Euroopan laajuisille liikenneverkoille esittämästä kokonaisbudjetista) voitaisiin saada Euroopan laajuisten verkkojen liikennebudjetistä (ESA esittää voivansa osallistua vastaavalla summalla). Lisäksi tutkimus- ja kehittämistoimiin voidaan saada noin 120 miljoonaa euroa viidennestä puiteohjelmasta, lisärahoitusta voidaan ehkä saada kuudennesta puiteohjelmasta. ja Monia mahdollisia tulolähteitä on esitetty, erityisesti ajatus GNSS-palvelun vastaanottajilta perittävistä maksuista ja maksuista, joita perittäisiin taatun suorituskyvyn, korvausvastuun jne. tarjoavasta kohderyhmältään rajoitusta palvelusta. Nämä maksut voisivat muodostaa huomattavan osan Galileon rahoituksesta, jos neuvosto on valmis luomaan tarvittavan sääntelyn. lisättävä kiinnostusta palveluun Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön avulla voitaisiin saada Galileolle täydentävää rahoitusta, parantaa hankkeen suunnittelua ja varmistaa kaiken kaikkiaan vastine rahoille. Mikä tärkeintä, se vahvistaisi yksityisen sektorin sitoutumisen hankkeeseen. Se, että on erityisesti ja kannattavuuden saavuttamiseksi, toimisi tehokkaana mekanismina, joka varmistaisi että käyttäjien tarpeet ovat avainasemassa. Julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyörakenne puolestaan auttaisi pitämään kulut hallinnassa, sillä suuri osa järjestelmän perustamiskulujen ylittämi sr iskistä lankeaisi yksityiselle sektorille. Se myös heijastaisi sitä, että Galileossa yhdistyvät julkinen palvelu ja kaupalliset omarahoittei suutta toimintavaiheessa, jos muuttuvat kustannukset (toiminta ja täydennykset) olisivat 140—205 miljoonaa euroa vuodessa. kysymykset. Hankkeen päämääränä luomiseksi lähestyä tulojen olisi Ihanteellinen lähestymistapa olisi luoda täysin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuva malli mahdollisimman pian. Tämä olisi suunnittelu-valmistus-toiminta -malli. Mutta järjestelmän suorituskykyvaatimusten, riskien jakamisen ja tulolähteiden osalta. Kaikkia näitä osa-alueita täytyy tutkia yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa, mikä olisi keskeinen osa hankkeen määritysvaihetta. lähestymistapa huomattavasti edellyttää lisätyötä tämä Organisaatiokysymykset Galileo olisi ainutlaatuinen hanke, johon liittyisi monia poliittisia, taloudellisia, turvallisuutta koskevia ja kaupallisia etuja. Tarvitaan organisaatiorakenne, joka heijastaa tätä ainutlaatuista luonnetta. Monet seikat vaikuttavat organisaatiorakenteeseen. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöllä olisi vaikutusta organisaatiorakenteeseen: päämääränä on perustaa "välikätenä toimiva yritys", jonka tehtävänä on vastata järjestelmän käyttöönotosta ja tämän jälkeen sen toiminnasta. Eräät Galileon keskeiset puolet kuuluvat kuitenkin selvästi julkiselle alueelle. Kansainvälisten kumppanien mukaan ottaminen Galileoon merkitsisi, että näiden olisi oltava myös mukana päätöksenteossa. Organisaatiorakennetta varten yksilöidään kolme perustasoa: • Poliittinen ja strateginen taso, joka antaa yleiset suuntaviivat ja vastaa tärkeimmistä kansainvälisistä neuvotteluista. On suositeltavaa, että EU:n institutionaalisia puitteita käytettäisiin johtaisi kansainvälisiä neuvotteluja, aluksi Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation kanssa, neuvoston hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti. tekemiseen. Komissio strategisten päätösten • Ohjelman hallintoelin, ja rahoituspäätöksistä, mahdollisten tarjouspyyntöjen ehtojen laatimisesta ja jolla olisi sopimusperustainen suhde julkisen ja yksityisen sektorin välikätenä toimivaan yritykseen. Toimintavaiheessa tästä elimestä tulisi Galileon hallintoelin. saattamisesta päätökseen hankkeen vastaisi joka • Julkisen ja yksityisen sektorin välikätenä toimiva yritys. Kaikkia päätöksiä ei kuitenkaan tarvitse tehdä nyt, ja hankkeen pitäisi nyt siirtyä julkisin varoin rahoitettavaan määritysvaiheeseen, jossa tehdään lopullisten rakenteiden — erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön - luomiseen tarvittava työ. Suositukset Yhteisön toimielimiä pyydetään siis: tekemään sitova poliittinen päätös Galileon kehittämisestä edellä kuvatulla tavalla, joka merkitsee mahdollisimman pientä teknistä riskiä ja parasta vastinetta rahalle, Euroopan strategisten etujen takaamiseksi; hyväksymään kolmivaiheinen rahoitusstrategia: merkittävä rahoitus Euroopan tasolla, tulolähteiden kehittäminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömalli. Galileo olisi erityisesti hyväksyttävä ensisijaiseksi hankkeeksi Euroopan laajuisten verkkojen kehittämisessä, jotta sille voitaisiin saada monivuotinen rahoitus (arviolta 500 miljoonaa euroa vuosina 2000-2006). ottamaan esiin yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa käytävien neuvottelujen ja teknisten tarve. Komissiota pitäisi kehottaa neuvottelemaan sopivista GNSS:ää keskustelujen koskevista suuntaviivojen mukaisesti. tulevaisuudessa hyväksymien sopimuksista neuvoston - hyväksymään hankkeen määritysvaiheen organisaatioita koskeva lähestymistapa sekä luomiseksi. toimenpiteisiin rakenteiden kiireellisiin ryhtymään pysyvien 1. JOHDANTO Euroopan unionin (EU) ministerineuvosto teki 17. maaliskuuta 1998 päätelmät komission tiedonannosta Kohti navigointiverkkoa: maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia ja kehotti päätelmissään komissiota esittämään suosituksia tulevasta eurooppalaisesta lähestymistavasta maailmanlaajuiseen satelliittinavigointiin. paikantamis- Euroopan laajuista ja Komissiota kehotettiin lujittamaan yhteyksiään tärkeisiin kansainvälisiin kumppaneihin, joihin kuuluvat Yhdysvallat ja Venäjän federaatio, jotta voidaan arvioida mahdollisuuksia kehittää yhdessä yhteisön vaatimusten mukainen järjestelmä. Komissiota pyydettiin myös satelliittinavigointijärjestelmän kiristämään kehittämisvaihtoehdon tutkimiseksi. riippumattoman eurooppalaisen työtahtiaan Tammikuussa 1999 Euroopan parlamentti hyväksyi komission tiedonantoa koskevan päätöslauselman2. Siinä pyydettiin muun muassa EU:n jäsenvaltioita muodostamaan Euroopan avaruusneuvosto valtionpäämiesten tai hallitusten tasolla ja komissiota esittämään mahdollisimman pian yhdenmukainen ja navigointiverkon kehittämiseksi. laajuisen paikannus- strategia Euroopan on 1998 lähtien pidetty Maaliskuusta tulevan satelliittinavigointijärjestelmän merkittävimpien osapuolten tapaamisia, joissa on ollut tärkeimpiä tämän alan toimijoita. Myös kansainvälisten mukana myös monia satoja kumppaneiden tapaamisia on ollut tiuhaan tahtiin. Tämä tiedonanto kertoo viime vuoden työn tuloksista, sekä toteutusohj elmaa. ehdotetaan Euroopan keskipitkän ennätyksellisen suuri määrä strategiaa aikavälin siinä ja Tarkoitus on, että yhteisön toimielimet voivat tiedonannon pohjalta tehdä tarvittavat päätökset Euroopan osuudesta seuraavan sukupolven GNSS:ään. Tiedonannossa käytetään tästä syntyvästä eurooppalaisesta hankkeesta alustavasti nimeä Galileo. j oukko toimintatapaa koskevia päätelmiä Tiedonannossa esitetään siksi luettelo täydentävistä toimista, jotka on suoritettava lähikuukausien aikana. Komissio laatii myös neuvottelujen suuntaviivat, jotta tarvittavat kansainväliset sopimukset saataisiin ajoissa tehtyä. Kolme avainkohtaa ovat yksimielisyys siitä, että Euroopan pitäisi kehittää Galileo niin pian kuin mahdollista; sellaisen luominen, johon yksityinen sektori osallistuu tarkoituksenmukaisen rahoitusjärjestelmän mahdollisimman aikaisin ja mahdollisimman suuressa määrin (julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö) ja tarvittavan julkisen rahoituksen varaaminen. Sopivan toimintaa sääntelevän ja hoitavan sekä hanketta johtavan rakenteen kehittäminen on ensisijainen tavoite seuraavassa vaiheessa. sopiminen Galileon arkkitehtuurimallista; yleisestä j a A4-04I3/98, 13. 1. 1999. 2. HAASTE EUROOPALLE 2. 1. Aiheeseen liittyvät kysymykset EU :11a on vastassaan melkoinen haaste mutta samalla myös huomattava tilaisuus. hetkellä koskevia näkökohtia: Tällä on - Yhdysvaltojen GPS ja Venäjän kaksi maailmanlaajuisen Strategiaa satelliittinavigoinnin perusjärjestelmää federaation GLONASS - ja GPS hallitsee nyt markkinoita. GNSS:stä on tulossa keskeisen tärkeä kaikille liikennemuodoille sekä myös monille muille toiminnoille. Esimerkiksi tuotantoteollisuus ja palvelusektori ovat yhä suuremmassa määrin riippuvaisia GNSS:stä paikantamisessa ja/tai tarkan ajan määrityksessä. Tämä riippuvuus herättää tärkeitä strategisia kysymyksiä, mukaan luettuna yhteiseen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvät kysymukset, varsinkin jos perusjärjestelmät eivät ole Euroopan valvonnan tai vaikutusvallan alaisuudessa. Euroopan on nyt päätettävä, kehitetäänkö uusi järjestelmä. Haasteena on taata Euroopan strategisten tarpeiden toteutuminen ilman kohtuuttomia kustannuksia tai riskejä. Jos sen sijaan toimenpiteisiin ei ryhdytä, Yhdysvaltojen nykyinen johtava markkina-asema voimistuu ja Eurooppa jää täysin Yhdysvalloista riippuvaiseksi useissa turvallisuuteen liittyvissä asioissa. Galileo antaa Euroopalle selkeät mahdollisuudet vahvistaa poliittisia siteitä muihin maihin. Yhdysvallat ja Eurooppa ovat jo tunnustaneet, että yhteistyö olisi molemmille hyödyksi ainakin siviilikäyttöön tarkoitetuissa sovelluksissa, ja yhteistyö Venäjän federaation kanssa ja voisi yhteistyösopimusta3. Muut maat voivat myös osallistua kumppaneina hankkeeseen, lisätä kansainvälistä yhteistyötä ja tukea maailmanlaajuisten markkinoiden kehitystä ja paitsi sisäisiä myös ulkoisia investointeja. olla molemmille vahvistamalla kumppanuus- hyödyksi ikään niin Liikennenäkökohdat: On selvää, että satelliittinavigointi on yhä keskeisemmässä asemassa tulevaisuuden liikenteessä. GNSS on osa älykästä infrastruktuuria, joka auttaa varmistamaan turvallisuuden4, liikennetoimintoja, vähentämään ruuhkia ja ympäristölle aiheutuvia Kehittyneet navigointijärjestelmät ovat sellaisten kuljetusten tehokkaan hallinnan ja kestävän liikenteen edellytys, jotka itsessään ovat olennaisia talouskasvulle. tukemaan multimodaalista tehostamaan sekä kehitystä. haittoja Kansainvälisten sopimusten nojalla EU:n jäsenvaltioilla on myös velvoite tarjota turvallista navigointipalvelua ja eräitä muita julkisia palveluja (esimerkiksi etsintää ja hengenpelastusta). Euroopan unionin ja Venäjän federaation 24 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoittama kumppanuus- ja yhteistyösopimus, jossa kumpikin osapuoli sitoutuu edistämään ja rohkaisemaan poliittista, taloudellista ja tieteellistä kumppanuutta. Komission huhtikuussa 1998 teettämässä GNSS:ää koskevassa strategisessa tutkimuksessa mainittiin muun muassa, että yhdistettyihin kuljetuksiin liittyvä tietoliikenne ja GNSS-navigointitiedot olisivat välittömästi hyödyksi rautateille, sillä ne helpottaisivat junien ohjaamisessa ja törmäyksien ehkäisemisessä, etenkin silloin, jos ei ole kannattavaa tuottaa passiivisen ilmaisimen tarvitsemaa sähkövirtaa tai jos rautateihin kohdistuva ilkivalta aiheuttaa ongelmia. 10 Johdonmukainen Galileo-ohjelma, joka liitetään sopivalla tavalla toisiin järjestelmiin, voi taata kustannustehokkuuden ja mahdollistaa huomattavat säästöt julkisten varojen käytössä. Galileo voisi myös korjata nykyisten GPS- ja GLONASS-järjestelmien puutteet, joiden takia nämä järjestelmät eivät voi taata liikenteelle ja elintärkeille taloudellisille toiminnoille välttämätöntä luotettavuutta ja saatavuutta. Yksi mahdollinen etu kahdesta itsenäisestä mutta yhteensopivasta avaruusnavigointijärjestelmästä (GPS ja Galileo) voisi myös olla se, että kumpikin järjestelmä toimii toisensa varajärjestelmänä, jolloin on mahdollista perustaa hengenpelastussovelluksia pelkän satelliittinavigoinnin varaan. Satelliittipalvelu voi siis korvata tietyt maanpäälliset järjestelmät, mistä seuraa toiminta- ja huoltokustannusten säästöjä. tähän alaan on taata liittyvistä Taloudelliset/teolliset näkökohdat: Komission tiedonannossa tammikuussa 1998 hahmoteltiin suuri joukko mahdollisia sovelluksia satelliittivälitteiselle ajanmääritys-, paikanmääritys- ja navigointijärjestelmälle sekä näiden tarjoamille uusille taloudellisille mahdollisuuksille (potentiaaliset maailmanmarkkinat, joiden arvo on 40 miljardia euroa vuoteen 2005 mennessä5). Miltei joka päivä luetteloon lisätään uusia sovelluksia palveluista, jotka perustuvat GNSS:ään. Haasteena osuus työpaikoista. Kuluttajien GNSS:ään maailmanmarkkinoista ja perustuviin ja palveluihin kohdistama kysyntä kasvaa nopeasti. GPS:n tuotteisiin laitemarkkinat Euroopassa arvioitiin 228,7 miljoonan dollarin suuruisiksi vuonna 1997 ja niiden ennustetaan kasvavan 960 miljoonaan dollariin vuonna 20046. Liitteessä IV on lisätietoja markkinanäkymistä. Täysin kestävän GNSS-infrastruktuurin luominen nopeuttaisi eri ja erilaisten käyttöönottoa suurilla maantieteellisillä alueilla, ja siksi näistä palveluista seuraavat sosioekonomiset edut koettaisiin paljon aikaisemmin7. Tässä suhteessa Galileo voi vaikuttaa merkittävästi siten, että se asettaa uudet suorituskykytasot, lisää GNSS-palvelun saatavuutta ja tarjoaa takuut ja korvausvastuun, jotka tukevat yleistä markkinoiden kasvua ja houkuttelevat erityisesti asiakkaita, jotka edellyttävät korkeaa tasoa. lisäarvosovellusten liikennemuodoille tarkoitettujen kohtuullinen kehittämistä Euroopalle Viime kuukausien keskustelu Galileosta on osoittanut hankkeen mahdollisuudet herättää kiinnostusta ja lisätä tietoisuutta kaupallisista sovelluksista. Euroopan parlamentti on korostanut etuja, jotka saataisiin luomalla "yleinen avaruusteknologiasovellusten käyttämisen kulttuuri". Tämä voitaisiin varmistaa, jos Eurooppa osallistuisi GNSS:n kehittämiseen. ESA:n rahoittamassa vertailevassa GNSS-2 -järjestelmien tutkimuksessa mainittiin useita tärkeitä poliittisia etuja, jotka saataisiin Galileosta, mutta ei pelkän GPS:n varassa olevasta järjestelmästä, ja jotka johtuvat osittain GPS:n ja Galileon muodostaman yhteisjärjestelmän paremmasta suorituskyvystä. Etuihin sisältyy 40 miljardin euron arvoinen laitemyynti ja 40 miljardin euron arvoiset lisäarvopalvelut eurooppalaisille yrityksille vuosina 2005-2023. Toinen analyysi keskittyi liikenteen alan käyttäjille koituviin etuihin, vaikka navigointi- ja tietoliikennepalvelujen lisääntyvä yhdentyminen saa jo aikaan huomattavaa kasvua muissa kuin liikenteeseen liittyvissä sovelluksissa. Merkittävimpien kuljetusmuotojen välillä odotetut kokonaisedut ovat noin 18 miljardin euron suuruusluokkaa Galileon viitenä ensimmäisenä toimintavuotena. Frost and Sullivanin raportti, jota siteerataan Yhdysvaltain kauppaministeriön tietoliikennetoimiston kansainvälisen kaupan hallinnon asiakirjassa Global Positioning System Market Projections and Trends in the Newest Global Information Utility. 7 toteutusta Useiden massamarkkinoille - erityisesti tieliikenteelle - tarkoitettujen nopeutettaisiin, ja markkinat olisi tyydytetty 10 vuotta aikaisemmin (GNSS-2 -foorumin teknisen ja taloudellisen ryhmän raportti, joulukuu 1998). lisäarvosovellusten 11 On todettu, että jos Eurooppa on mukana signaalirakenteen kehittämisessä ja jos on mahdollisuus sovittaa ohjelma käyttäjien tuleviin tarpeisiin, Galileon pitäisi auttaa teollisuutta pysymään tulevien sovellusten kehityksen kärjessä. GPS:n kanssa kilpailevan järjestelmän olemassaolo takaisi myös, että teollisen suunnittelun edistymistä häiritseviä yksipuolisia päätöksiä maksuista ei voitaisi tehdä. Viime vuosikymmenen aikana avaruutta on alettu yhä enemmän hyödyntää kaupallisesti. Tietoliikenne ja radio- ja tv-lähetykset ovat kaksi esimerkkiä. Sääntelystä vapailla alueilla on käynnissä kiivas kilpailu, ja merkittävimmät osapuolet yhdistävät voimiaan luodakseen mittakaavaetuja. Myös Euroopan uudelleen vastatakseen maailmanlaajuisen kilpailun haasteeseen. Poliittisten suuntaviivojen laatiminen Galileolle tukisi avaruus- ja puolustusteollisuuden rakennemuutosta. Poliittinen johto voisi antaa lisäarvoa, joka auttaisi varmistamaan Euroopan aseman tällä strategisella sektorilla. avaruusteollisuus on järjestäytymässä Lisäksi on myös entistä enemmän kehitettävä yhteistoimintaa nykyisten kansallisten avaruusjärjestöjen ja ESA:n välillä sekä luoda oikeanlainen koordinointi Euroopan laajempien liittoutumien (EU, WEU8) kanssa. Galileo voisi toimia katalyyttina, joka poliittisten mahdollistaisi esimerkillisen työnjaon eri toimijoiden ja toimielinten välillä kehittämistyössä. Työllistäminen: Se, että Euroopan teollisuus on mukana tällä huipputeknologian alalla, joka alkaa jo kehittyä eksponentiaalisesti, auttaa varmistamaan työllisyystilanteen ja parantamaan sitä. Arvioiden mukaan itse satelliittinavigointi-infrastruktuurin luominen tukisi 20 000 :ta työpaikkaa ja sen toiminta loisi 2 000 pysyvää työpaikkaa sekä huomattavia uusia työllistämismahdollisuuksia eri sovellusaloilla (laitteet ja palvelut)9. Sääntelyä koskevat kysymykset: Euroopan sääntelyvaatimuksissa voitaisiin kasvavassa määrin ottaa huomioon tiedotusjärjestelmät, jotka tarvitsevat paikannus- ja/tai ajanmäärityssignaaleja käyttöönsä. Näin voitaisiin tulevaisuudessa menetellä esim. sähköisessä maksunkeruussa10, ympäristöalalla seurannassa. Galileo mahdollistaisi tarpeellisen hyväksynnän (joka ei ole mahdollista nykyjärjestelmien avulla) ja antaisi siten sääntelyelimille ja käyttäjille luottamusta järjestelmän soveltuvuuteen. Sääntelytoimin voitaisiin siis auttaa yhteisön päämäärien saavuttamista. tai maatalouden ja kalastuksen 2. 2. Ajoitusta koskevia näkökohtia Varhainen päätös on tärkeä, sillä harvinainen tilaisuus on nyt avoinna. Yhdysvallat on jo tehnyt GPS-satelliitin seuraavaa sukupolvea (lohko-IIF) koskevat periaatepäätökset, toisen luettuna, ja ottaa uudet satelliitit käyttöön ensi siviilitaajuuden määrittely mukaan 8 9 Länsi-Euroopan unioni (WEU), johon kuuluvat Belgia, Ranska, Saksa, Kreikka, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta. Siihen kuuluu myös joitakin liitännäisjäseniä (Islanti, Norja, Turkki), liitännäiskumppaneita (Bulgaria, Tsekin tasavalta, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia) ja tarkkailijajäseniä (Itävalta, Tanska, Suomi, Irlanti, Ruotsi). ESA:n vertailevassa GNSS-2 -tutkimuksessa arvioidaan, että Galileo-hanke lisäisi myös työpaikkoja laitteiston tuotannossa ja myynnissä alle 25 000:sta (jo pelkän GPS:n pohjalta) enintään 70 000:een (GPS ja Galileo) vuonna 2008. Kaiken kaikkiaan siis ennustetaan, että vuoteen 2008 mennessä noin 100 000:n välittömän, välillisen ja epäsuoran työpaikan syntyminen riippuu siitä, päätetäänkö Galileo-hanketta viedä eteenpäin. 10 Komission tiedonanto sähköisistä maksunkeruujärjestelmistä, KOM (98) 795 lopull. , 21. 12. 1998. 12 vuosikymmenellä. Jos Eurooppa odottaa, uusi lohko-IIF vahvistaa GPS:n nykyistä hallitsevaa asemaa, ja markkinat hyväksyvät GPS:n standardiksi. Euroopalle ei silloin käytännössä jää kuin tukijan rooli. Jos taas Eurooppa toimii nyt, se voi kehittää laajemmat palvelut (signaalirakenne, tehotasot jne. ), jotka antaisivat Euroopalle todellisen mahdollisuuden päästä markkinoille, vaikka ne ovatkin yhteensopivia ja täysin yhteentoimivia GPS:n kanssa. Galileo voitaisiin ottaa käyttöön huomattavasti nopeammin kuin muuten, mikä tekisi siitä kilpailukykyisen, jos Euroopan lähestymistapa perustuisi GLONASSiin, sillä edellytyksellä, että nähdään tarpeeksi vaivaa yleisön luottamuksen kasvattamiseksi ja hankkeen edistämiseksi maailmanlaajuisesti. Haasteena on toimia päättäväisesti ja hyvissä ajoin. Päätös on tehtävä vuonna 1999 niin varhaisessa vaiheessa kuin mahdollista ja luotava näin keskipitkän aikavälin politiikka Euroopan osallistumiselle seuraavan sukupolven satelliittivälitteisiin paikantamis-, navigointi- ja ajanmääritysjärjestelmiin. Jos päätöstä ei tehdä, rajataan Eurooppa strategisen alan kehityksen ja uusien maailmanlaajuisten standardien määrittelemisen ulkopuolelle. Tällä olisi vakavat seuraukset strategiselle, talous-, teollisuus-, työllisyys- ja kuljetuspolitiikalle. Viivästynyt päätös merkitsee myös Yhdysvaltojen määräävän aseman vahvistumista entisestään, jolloin Euroopalle olisi paljon vaikeampaa, todennäköisesti jopa mahdotonta, päästä markkinoille ja sen olisi käytännössä hyväksyttävä Yhdysvaltojen asettamat standardit. EU:lta tarvitaan pitkän aikavälin sitoumusta markkinasovellusten kehittämiseksi ja järjestelmään tehtävien yksityisten investointien tukemiseksi. 3. VIIMEAIKAINEN KEHITYS JA EUROOPAN STRATEGISIA VALINTOJA KOSKEVAT ALUSTAVAT PÄÄTELMÄT Viime vuoden tiedonannossa mainittiin kolme yleistä vaihtoehtoa: - kaikki tärkeimmät osapuolet kehittävät maailmanlaajuista järjestelmää yhdessä - EU kehittää GNSS:ää yhdessä yhden tai useamman kansainvälisen kumppanin kanssa (erityisesti Yhdysvaltojen tai Venäjän kanssa); - EU kehittää itsenäisesti omaa järjestelmäänsä. Tiiviit yhteydet kansainvälisiin kumppaneihin ovat auttaneet rajaamaan näitä vaihtoehtoja huomattavasti. 3. 1. Järjestelmän yhteiskehittäminen: mahdollinen yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa tarkastellessaan neuvosto kehotti Tätä Euroopan kohtaamaa merkittävää haastetta järjestelmä maaliskuussa 1998 komissiota tutkimaan mahdollisuutta kehittää yhteinen Yhdysvaltojen kanssa. Yhdysvalloissa käytiin kolme keskustelukierrosta (vuoden 1998 toukokuussa, heinäkuussa ja marraskuussa). Kävi pian ilmi, että Yhdysvallat ei voinut harkita yhteisomistajuutta tulevaisuudessa eikä Euroopan täyspainoista mukanaoloa 24 satelliitin takia). Yhteistyön GP S-järjestelmän valvonnassa Yhdysvaltojen kanssa täytyisi siis perustua joko olemassa olevan, Yhdysvaltojen valvoman GPS:n varaan tai siihen, että kehitetään GNSS kahden sellaisen toisiaan täydentävän (lähinnä sotilaallisten näkökohtien 13 satelliittijärjestelmän ympärille, joista tai kansainvälinen. Hyödylliset keskustelut Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa selvensivät ja karsivat vaihtoehtoja, mutta myös mahdollistivat kehityksen kohti periaatteita, jotka voisivat olla yhteistyösopimuksen pohjana tulevaisuudessa. toinen eurooppalainen toinen on GPS ja USA: n ja EU: n yhteistyön lähtökohta harkitsisi Euroopan osallistumista GPS-järjestelmän jos Eurooppa hyväksyy GPS:n standardipaikantamispalvelun tarkoitettujen Hedelmällinen yhteistyö Euroopan kanssa voisi Yhdysvaltojen näkökulmasta olla mahdollista ja ainoastaan, (SPS) signaalirakenteen kaikkien sovellusten tulevan GNSS:n siviilikäyttöön perustaksi. Tämä estäisi erilaisten järjestelmien syntymisen ja takaisi teollisuudelle tärkeän politiikan vakauden. Jos Eurooppa sitoutuisi GPS:ään maailmanlaajuisena standardina, ja Yhdysvallat nykyaikaistamistyöhön sekä EU:lle sopivaa roolia siviilikäytössä ja -hallinnassa. Yhdysvallat harkitsisi myös antavansa julkilausuman aikomuksesta tarjota jatkuva käyttöoikeus GPS- signaaliin ilman välitöntä käyttäjämaksua, lopettaa rajoitettu saatavuus ja noudattaa sovittua ilmoitusaikaa ennen kuin lopettaa GPS-signaalin saatavuuden mistä tahansa syystä. Jos EU päättäisi investoida GPS:ää täydentävän järjestelmän kehittämiseen ja toteuttamiseen, EU:n ja Yhdysvaltojen yhteinen päämäärä voisi olla täysin yhteentoimiva, maailmanlaajuinen järjestelmä, joka koostuisi kahdesta itsenäisestä järjestelmän osasta. Yhdysvaltain ja Euroopan välillä on yksimielisyys siitä, että kaksi itsenäistä järjestelmää parantaisivat koko GNSS- järjestelmän kestävyyttä ja mahdollista suorituskykyä sekä saattaisi mahdollistaa sen käytön toimissa. Tällä ainoana navigointimenetelmänä suuntauksella voisi olla merkittäviä seurauksia sille, miten Galileo kehittyy sekä sen kustannustehokkuudelle. turvallisuuteen liittyvissä kehitys- tietyissä 3. 2. Järjestelmän yhteiskehittäminen: Venäjän federaatio on federaatio ehdottanut maailmanlaajuisen yhteiskehittämistä. Se vaikuttaa halukkaalta Keskustelut Venäjän federaation kanssa käytiin vuoden 1998 toukokuussa, heinäkuussa ja huipputason lokakuussa. Venäjän satelliittinavigointijärjestelmän täyttämään vaatimukset, jotka hahmoteltiin vuoden 1998 tammikuussa annetussa komission tiedonannossa ja jotka neuvosto hyväksyi, sekä sallimaan tulevan järjestelmän yhteisen omistuksen ja hallinnan. Venäjän viranomaiset ovat laatineet GLONASSia koskeva siirtymäsuunnitelman, joka sisältäisi järjestelmän siirtämisen siviilihallintaan ja sen edistämisen siviilikäytössä11. Se olisi aluksi itsenäinen GPS:ää täydentävä järjestelmä, jota asteittain kehitettäisiin Galileo- järjestelmäksi (parantaen asteittain koko GNSS:n kestävyyttä ja suorituskykyä). Tämän lähestymistavan merkittävimpiä etuja olisi, että jos yhteistyö kehittyy tyydyttävällä tavalla, Eurooppa voisi Venäjän käytännön asiantuntemusta hyödyntämällä kehittää Galileon paljon lyhyemmässä ajassa kuin muuten. Lisäksi menetelmä mahdollistaisi arvokkaan GLONASS-taajuuskaistan käytön huolimatta siitä, että niukkojen radiotaajuuksien käytöstä käydään kovaa kilpailua etenkin kaupallisessa tietoliikenteessä. Se ei rajoittaisi tulevaisuuden vaihtoehtoja. 11 Kolmen uuden satelliitin laukaisu 30. 12. 1998 osoittaa Venäjän federaation sitoutumista GLONASSin ylläpitämiseen taloudellisista paineista huolimatta. Uuden satelliitin laukaisua suunnitellaan. On suunniteltu nykyaikaistettua GLONASS-satelliittia, jonka odotettavissa oleva elinikä on pidempi, mutta uusia parannuksia odotetaan länsimaisten standardien yhdentymisen myötä. 14 Tässä hahmotelmassa pyrittäisiin asteittaiseen lähestymistapaan, alkaen poliittisista puitteista, jotka aluksi helpottaisivat asiantuntemuksen vaihtoa teollisuuden osapuolten välillä, kun mahdollisia toiminnallisia järjestelyä vielä tutkitaan. Tämä asetettaisiin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen yhteyteen, ja huomioon otettaisiin EU:n turvallisuusedut ja yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan päämäärät. 3. 3. Japani mahdollisena kumppanina järjestelmän yhteiskehittämisessä Japani on Yhdysvaltojen kanssa antanut yhteisen julkilausuman, jossa se tunnustaa GPS:n maailmanlaajuiseksi standardiksi. Tämän tarkoituksena on lähinnä edistää markkinalähtöistä satelliittinavigointiin perustuvien sovellusten kehittämistä. Se ei kuitenkaan sulje pois tutkimus- ja vaihtoehtoisten GNSS-2 -lähestymistapojen mahdollisuutta tai tee tyhjäksi kehitystyötä. Vaikka Japani siis keskittyykin tässä vaiheessa GNSS-l:een, se on kiinnostunut myös eurooppalaisten suhtautumisesta mahdolliseen GNSS-2:een. Sen rakentavan vuoropuhelun perusteella, jonka avulla on voitu kehittää ja varmistaa GNSS-l:n avaruuteen sijoittuvien laajennusten (EGNOS ja MSAS) yhteentoimivuus, Japanilla voi olla kiinnostusta osallistua Euroopan johtamaan Galileon avaruussegmentin kehitystyöhön. Tämä voisi auttaa vähentämään Euroopan julkisiin varoihin kohdistuvia vaatimuksia. Galileo-hankkeen jatkamista koskevan päätöksen tulisi liittyä jatkuvasti käytäviin keskusteluihin Japanin mahdollisesti merkittävästä asemasta hankkeessa. Kartoittavia keskusteluja mahdollisesta tehtävästä yhteistyöstä pitäisi käydä nopeasti asianomaisten ministeriöiden ja järjestöjen kanssa. Teollisuuden yhteistyö näyttäisi antavan varhaisen mahdollisuuden kehittää suhdetta. tulevaisuudessa 3. 4. Muut maat ja yhteiskehittämisessä alueet mahdollisina kumppaneina järjestelmän Monet muut maat ovat osoittaneet kiinnostusta yhteistyöhön EU:n kanssa saadakseen GNSS-1 :n edut ja harkitakseen GNSS-2:ta. Tällaisella yhteistyöllä voitaisiin korjata nykyisen navigointi- infrastruktuurin puutteita, luoda ne todella maailmanlaajuiset markkinamahdollisuudet, jotka on tunnustettu, sekä tukea teollisuuden yhteistyön tehokasta kehitystä. On kuitenkin selvää, että tällainen yhteistyö tuskin vähentää merkittävästi Galileon rakentamiskustannuksia, mutta yhteistyö voisi osaltaan vaikuttaa maailmanlaajuiseen yhteentoimivuuteen, mahdollisiin markkinamahdollisuuksiin sekä tulolähteisiin. Alustavia yhteyksiä on jo luotu Keski- ja Itä-Euroopan maihin, Turkkiin, Sveitsiin, Islantiin, IVY-maihin, Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan sekä Kanadaan, Australiaan, Intiaan, Kiinaan ja Koreaan. Teollisista, strategisista ja poliittisista syistä sekä tavaroiden ja ihmisten turvallisen ja tehokkaan kuljetuksen kannalta on erittäin tärkeää kehittää Euroopan GNSS-toimintatapaa kolmansien maiden ja myös EU:n jäsenyyttä hakeneiden valtioiden kanssa siten, että ne voivat olla vaikuttamassa sen onnistumiseen. Eurooppa voi siten kehittää uuden maailmanlaajuisen standardin ja viedä sitä muualle maailmaan. 3. 5. GNSS-2 -foorumi Täyttääkseen neuvoston maaliskuussa esittämän pyynnön 1998 komissio perusti GNSS-2 -foorumin12, joka mobilisoi useimmat asiaan liittyvät eurooppalaiset toimijat 12 GNSS-2 -foorumi, johon osallistui toimielimistä, radionavigointipalvelujen tuki joukosta, käyttäjäyhteisöistä komission näkemyksiä institutionaalisissa ja oikeudellisissa kysymyksissä, eri lähestymistapojen teknisessä ja rahoitusarvioinnissa, siviili- ja sotilaskäyttöön liittyvissä sekä turvallisuuskysymyksissä ja käyttäjien johtavia asiantuntijoita alan yrityksistä, EU:n ja korkeakoulujen edustajia, tarjoajien 15 (vuoden 1998 heinäkuun ja joulukuun välillä). GNSS-2 -foorumin työ sekä useiden tutkimusten tulokset ja ennen kaikkea ESA:n vertailevan GNSS-2 -tutkimuksen alustavat tulokset ovat olleet muokkaamassa komission kantaa ja suosituksia. ja Euroopan joka muodostuu GPS:stä Foorumin keskeisimmät päätelmät viittaavat siihen, että tulevaisuuden GNSS-järjestelmän pitäisi perustua yhdistelmään, johtamasta maailmanlaajuisesta osasta (Galileo). Jälkimmäisen tulisi olla avoin kolmansilta mailta ja ulkopuolisilta organisaatioilta saataville täydentäville lisäyksille (teollisuutta koskevien, sotilaallisten ja turvallisuusnäkökohtien sallimissa rajoissa). GNSS-2:n eri vaatimusten analyysi osoittaa selvästi tarpeen kehittää järjestelmä, joka voi tarjota ainakin kaksi palvelutasoa. Näihin pitäisi kuulua julkinen peruspalvelu, joka olisi saatavissa maksutta niin kauan kuin vastaava Yhdysvaltojen GPS-palvelu on ilmainen, sekä palvelu, joka on suunniteltu korkeatasoisia palveluihin liittyviä takuita tarvitseville käyttäjille (esimerkiksi signaalin saatavuuden ja virheettömyyden suhteen). Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön kehittämistä pidettiin ensisijaisena: foorumi suositteli konkreettisempaa analyysia siitä, miten investoijat saataisiin parhaiten kiinnostumaan hankkeesta. Arvioitiin, että yksityiset järjestelmän täytyisi olla maailmanlaajuinen alusta asti, jotta maailmanmarkkinat pääsisivät kehittymään kaikilta osin, jotta maailmanlaajuisten teollisuudenalojen (esim. ilmailu- ja tarkkaa merenkulkualan, ajanmääritystä) tarpeet täytetään ja siksi, ettei yksikään kumppani vaikuttanut tässä vaiheessa halukkaalta kehittämään vastaavia alueellisia toimintoja. sekä muiden alojen, joilla edellytetään rahoituslaitosten 3. 6. Euroopan parlamentti Parlamentti käsitteli komission tiedonantoa maaliskuulta 1998 ja hyväksyi päätöslauselman 13. tammikuuta 1999 perusteellisen kertomuksen pohjalta. Siinä todettiin, että Euroopan teollisuus oli aiemmin kärsinyt siitä, ettei eurooppalaisilla toimielimillä ollut selviä poliittisia suuntaviivoja eikä sitoumusta avaruusteollisuusalaan, ja komission asiakirjaan suhtauduttiin myönteisesti, koska strategiaa oli tarvittu jo monta vuotta. Parlamentti pyysi jäsenvaltioita tekemään selkeitä päätöksiä GNSS-2:n strategisista, teknisistä ja rahoitukseen liittyvistä suuntaviivoista sekä aikataulusta valtionpäämies- tai hallitustasolla. Parlamentti myös pyysi komissiota käymään perusteellisia neuvotteluja kansainvälisten kumppanien kanssa, johtamaan kansainvälisillä foorumeilla Euroopan satelliittien kiertoratojen sijainteja ja satelliittinavigointipalvelujen taajuuksia koskevia neuvotteluja sekä antamaan sääntelyä koskevat pääperiaatteet Euroopan avaruusteknologian sisämarkkinoiden luomiselle. Samalla parlamentti painotti, että GNSS:ää pitäisi mahdollisimman suuressa määrin rahoittaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömallin kautta ja käyttäjämaksuilla. sovelluksien 3. 7. "Nollavaihtoehdon" hylkääminen täytyy verrata nollavaihtoehtoon: luopua Kaikkia hahmotelmia Euroopan osallistumisesta tulevan GNSS:n avaruussegmentin perusjärjestelmään. Tämä merkitsisi riippuvuutta Yhdysvaltojen GPS-järjestelmästä sekä mahdollisesti Venäjän federaation GLONASSista tai jostakin muiden valtioiden kehittämästä uudesta järjestelmästä. tietoiseen päätökseen tarpeiden määrittämisessä. Foorumi kokoontui täys- ja ryhmäistunnoissa ja laati loppuraportin joulukuussa 1998. 16 Yhdysvallat ottaisi selvästi mielellään vastaan Euroopan päätöksen keskittyä sovelluksiin ja järjestelmälaajennuksiin ja luopua satelliittivälitteiseen navigointiin siirtymisestä, sillä tämä vahvistaisi GPS:n nykyisen valta-aseman ja takaisi sen jatkumisen myös tulevaisuudessa. Lisäksi eurooppalaiset tutkimusvarat ja Euroopan laajuisen verkon varat voitaisiin keskittää GPS:n laajennuksiin (myös EGNOSin kaltaisten järjestelmien kautta) ja GPS:ään perustuvien sovellusten kehittämiseen älykkäissä liikennejärjestelmissä ja muilla osa-alueilla. Aiemmin luvussa 2 Haaste Euroopalle esitetyt seikat puhuvat sitä vastaan, että Eurooppa luopuisi halustaan osallistua avaruussegmentin hallintaan. On kuitenkin selvää, että julkisten varojen käyttöä täytyisi arvioida, suunnitella ja valvoa tarkasti ja että yksityisten tahojen täytyisi myös ottaa kohtuullisessa määrin riski Galileon kehittämistyössä. Teknisten seikkojen ja organisaatiokysymysten tarkastelemisen lisäksi tämän tiedonannon päätarkoitus on antaa suosituksia siitä, kuinka voidaan varmistaa, että Euroopan on talodellisesti mahdollista osallistua tulevaisuuden maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmään. takeita Euroopan Päätelmä: "Nollavaihtoehto" jättää Euroopan vaille kunnon poliittisten, strategisten, taloudellisten sekä työllisyyttä, teollisuutta, turvallisuutta, avaruutta ja erityisesti liikennettä koskevien sekä muiden etujen turvaamisesta. Yhteenvetona Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation kanssa käytyjen keskustelujen tuloksista ja GNSS-2 -foorumin suosituksista sekä neuvoston ja parlamentin esittämien kannanottojen pohjalta komissio on päättänyt, että pitäisi kehittää Galileo, jolla olisi seuraavat ominaisuudet: Se olisi riippumaton Yhdysvaltojen GPS:stä, mutta sitä täydentävä ja sen kanssa yhteentoimiva. Sen olisi avoin muiden kumppanien osallistumiselle. Euroopalle voisi olla erityisesti hyötyä Venäjän osallistumisesta, jos tämä voidaan järjestää tyydyttävällä tavalla. Niissä rajoissa, joita yhteentoimivuus GPS:n kanssa asettaa, Galileo hyödyntäisi siviilijärjestelmässä uusia, huippuluokan ominaisuuksia, jotka mahdollistavat uusien sovellusten kehittämisen, tekevät koko GNSS:stä kestävän ja korjaavat eräitä nykyisen GPS:n teknisiä heikkouksia (esim. heikon peiton kaupunkialueilla ja pohjoisiin millä leveysasteilla sekä ennalta arvaamattomat väliaikaiset aukot peittoalueessa myös Euroopan mannerlaatan alueella). Sen peitto olisi maailmanlaajuinen alusta alkaen käytännön riippumattomuuden varmistamiseksi sovellusten maailmanlaajuisten ja markkinoiden tarjoamiseksi järjestelmän sekä sen Galileo sisältäisi kohderyhmältään rajoitetun palvelun. 17 4. JÄRJESTELMÄARKKITEHTUURI JA TEKNISET OMINAISUUDET Tässä luvussa selvitetään, mikä arkkitehtuuri soveltuisi parhaiten vastaamaan käyttäjien tarpeita kustannustehokkaasti. Siinä kuvataan Galileon ensimmäinen hahmotelma. 4. 1. Suorituskyky vaatimukset Ilmailu- ja meriliikenteen käyttötarkoituksissa on jo kansainvälisiä navigointijärjestelmien suorituskyky vaatimuksia. Oleellisin on kansainvälinen 10 metrin tarkkuus vaakasuunnassa, joka on vähimmäisstandardi, jonka Galileo joutuu täyttämään, jotta se voitaisiin kelpuuttaa maailmanlaajuisen radionavigointi]ärjestelmän vakio-osaksi. 13 Muut käyttäjät eivät ole kehittäneet yhtä tarkkoja vaatimuksia, joita olisi myös tuettu säädöksin. On myös mahdollisia käyttäjiä, joiden tarpeita ei ole määritelty, vaikka markkinapotentiaali on tunnistettu. GNSS-2 -foorumi esitti eräitä yleisiä Galileon suorituskykyvaatimuksia. Näihin kuuluu se, että järjestelmän suorituskyvyn on kyettävä vastaamaan GPS:n seuraavan sukupolven (lohko- IIF) suorituskykyä ollakseen uskottava järjestelmä14. Lisäksi avaruussegmentti ei saisi pyrkiä tarjoamaan kaikkia navigointiratkaisuja15 ja satelliitteihin olisi hyödyllistä sisällyttää muita navigointiin liittyviä tietoliikenneominaisuuksia. Hankkeen määritysvaiheessa käyttäjien, mahdollisten palveluntarjoajien ja viranomaisten antama palaute on erittäin tärkeää. Vasta tämän jälkeen voidaan asettaa tarkat vaatimukset tehtävälle ja tehdä lopulliset päätökset tarvittavasta maassa ja avaruudessa sijaitsevasta infrastruktuurista. Euroopan radionavigointistrategian täytyy kyetä vastaamaan suorituskykyvaatimuksiin siten, että turvallisuus ja varmuus huomioidaan kustannustehokkaasti. Järjestelmään tarvitaan ilman muuta satelliittivälitteisiä ja maanpäällisiä osia, jotka tukevat järjestelmän yleistä kestävyyttä. Komission hyväksymät asiantuntijalausunnot, jossa määritellään Euroopan osuutta GNSS:ssä, ovat seuraavat. Arkkitehtuurin määrittelyn perustana ovat maailmanlaajuisen peittoalueen saavuttaminen, massamarkkinasovellusten käyttömahdollisuuden tarjoaminen, riittävä perusturvallisuustaso Euroopan liikennetoiminnoille ja samalla mahdollisimman pieni avaruudessa sijaitseva 13 Käyttäjät voivat suoraan määrittää navigointiratkaisunsa ja ajanmääritys) reaaliaikaisesti saadessaan ainakin neljä signaalia neljältä eri satelliitilta käyttämättä toisia järjestelmiä. (kolmiulotteinen paikan-, nopeuden- 14 Tämän on tulkittu tarkoittavan maamassan ja rannikkovetten peittoa vähintään 9,1 metrin vaaka- ja pystytarkkuudella ilman paikallisen alueen laajennusta 95 %:n varmuudella. Järjestelmän pitäisi pystyä antamaan korkeammat palvelutasot, kun se integroidaan maanpäällisiin laajennuksiin. 15 Kun päätökset Euroopan osallistumisesta GNSS:ään on tehty, komissio suunnittelee Euroopan kattavan navigointiverkon, sen edellyttämät kestävyystasot sekä satelliittivälitteisen ja maanpäällisen teknologian integroinnin ja antaa asiasta ehdotuksia. 18 infrastruktuuri (mikä mahdollistaa laajennusten kehittämisen tarpeen mukaan vaativampiin turvallisuustarpeisiin tai kaupallisiin erikoissovelluksiin). Kiertoratoja, jotka voisivat antaa tasalaatuisen signaalin avaruudesta maailmanlaajuiselle palvelualueelle, on neljä eri lajia (katso liite II a)16. Järjestelmän optimaalisessa määrittelyssä tulisi ottaa huomioon eri kiertoratojen erilaiset luotettavuutta koskevien tietojen saatavuus mukaan vahvuudet (esim. mittaustuloksen tarpeiden luettuna) suorituskyvyn mukaisesti. Tarkat avulla. Nykytilanteessa vaikuttaa kuitenkin selvältä, että Euroopan perusjärjestelmä käyttää todennäköisesti keskikorkeuskiertorataa (MEO, Medium Earth Orbit), jonka tekniset riskit ovat alhaiset ja joka on tunnettu suorituskyvystään. turvallisuusvaatimusten tehdään ESA:n vertailevan ja käyttäjien takaamiseksi tutkimuksen suositukset Sekä Yhdysvallat että Neuvostoliitto ovat soveltaneet MEO-lähestymistapaa kehittämiinsä järjestelmiin. Se on osoittautunut erittäin tehokkaaksi, ja se on säilytetty näiden kahden järjestelmän myöhemmissä sukupolvissa GPS:n lohko-IIF:ssä ja GLONASSin M:ssä. Tämä vaihtoehto edustaa siksi vähäisintä riskiä teknisesti ja alan yritysten kannalta varsinkin, jos Eurooppa ja Venäjän federaatio voivat hyödyntää toistensa vahvuuksia ja kokemusta. Yhdysvaltojen, Japanin ja Euroopan kehittämät suuraluelaajennuspalvelut (WAAS, MSAS ja EGNOS) lisäävät GPS-signaaleihin mittaustuloksen luotettavuutta koskevia tarkistuksia ja differentiaalikorjauksen17, ja EGNOS laajentaa GLONASSia samalla tavalla. Nämä palvelut antavat myös etäisyyden mittaussignaalin. Tällä hetkellä ESA:n tehdyssä työssä, johon alan yritykset ovat osallistuneet tiiviisti, on keskitytty kahteen yleiseen vaihtoehtoon: • 21 MEO-satelliitin perusjärjestelmä, joka vastaisi melko hyvin Euroopan vaatimuksia. yleiseen GPS:n toimintamalliin takaisi Euroopan vaatimusten täyttymisen. ja paikallisten järjestelmän laajennusten liittäminen alueiden • 36 MEO-satelliitin perusjärjestelmä, joka yksinään vastaisi täysin Euroopan vaatimuksia. Käyttäjät tarvitsevat reaaliaikaista tietoa järjestelmän tilasta (jotta he voivat olla varmoja signaalien oikeellisuudesta). Mittaustuloksen luotettavuutta koskeva sanoma voitaisiin ainakin osittain toimittaa MEO-perusjärjestelmästä, mutta tässä vaiheessa harkitaan, tarvitaanko myös 3-9 täydentävää GEO- ja/tai IGSO-satelliitin järjestelmää, johon voisi sisältyä EGNOS- satelliitteja18. On myös varauduttu maanpäällisten verkkojen optimaaliseen yhdistämiseen, 16 GNSS-2 -foorumin teknisen ja taloudellisen ryhmän raportti, joulukuu 1998. 17 Mittaustuloksen luotettavuus voidaan määritellä käyttäjille annettavaksi luotettavuustasoksi siitä, että tietoja. Se perustuu siihen, että käyttäjiä varoitetaan virheistä laskettu sijainti vastaa annettuja varoitusviestillä määräajan sisällä. Differentiaalikorjaus tarkoittaa sitä, että vähennetään ionosfäärin läpi välitettävien radioaaltojen vaikutusta, mikä on paikanmäärityksessä pääasiallinen virheiden aiheuttaja. 18 Vahvistetaan ESA:n vertailevan GNSS-2 -tutkimuksen määritysvaiheessa. GNSS-2 -foorumin teknisen ja taloudellisen ryhmän joulukuussa 1998 antamassa raportissa todettiin, että 36 MEO- ja 9 GEO-satelliittia olivat vähimmäisvaatimus, jotta käyttäjien vaatimukset voitaisiin täyttää (9,1 metrin vaaka-ja pystytarkkuus ilman paikallisen alueen laajennusta 95 %:n varmuudella). 19 mukaan luettuina EGNOSia ja - jos soveltuvat sopimukset saadaan aikaan - GLONASSia varten kehitetyt verkot. Galileon työohjelman täytyy myös sisältää strategia avaruusromun aiheuttamaa ongelmaa varten. Vaikka kyseessä on vasta Galileon alustava luonnos, periaatepäätös Euroopan osallistumisesta riittävästi GNSS:ään voidaan yksityiskohtaista selvillä. Paikanmäärityksen, navigoinnin ja ajanmäärityksen lisäksi odotetaan myös, että joidenkin navigointiin liittyvien tietoliikenneominaisuuksien sisällyttäminen Galileoon voisi lisätä turvallisuuden kannalta tärkeiden palvelujen luotettavuutta ja luoda tulolähteitä. 19 tehdä, sillä ja budjettivaikutuksetkin järjestelmän ominaisuuksista on jo tarkkaan jo tietoa, ovat melko 4. 2. Turvallisuuskysymykset Ratkaisevan infrastruktuurin (kuten valvontakeskusten ja tietoliikenneverkkojen) fyysiseen suojaukseen ja tarkkojen navigointisignaalien tarjontaan kriisi- tai sotatilanteissa liittyy selvästi turvallisuusvaatimuksia. Täytyy myös varmistaa suojaukset väärennettyjä signaaleja ja muuta väärinkäyttöä sekä avaruudessa kulkevan signaalin häiriöitä vastaan. Toisaalta täytyy myös olla mahdollista estää järjestelmän käyttö vihollisjoukoilta sotatilanteessa. Järjestelmän suunnittelussa täytyy huomioida nämä yleiset vaatimukset. Lisäksi on perustettava häiriöiden tarkkailujärjestelmä ja luotava yhtymäkohta sotilaskäytön kanssa. Komissio aikoo jatkaa kartoittavia neuvotteluja tarkoituksenaan löytää sopivat kumppanit ja rakenteet tällaista yhtymäkohtaa varten komission teettämän tutkimuksen20 sekä kansainvälisten keskustelujen ja neuvottelujen pohjalta ja laatii ehdotuksia niin pian kuin se on mahdollista yhteisön yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa. lähestymistapa oli -foorumin asiantuntijoiden GNSS-2 sellaisen palvelun suosima kehittäminen, jonka vastaanottoa valvotaan. He suunnittelivat, että massamarkkinoiden sovelluksissa olisi perussignaalin yleinen käyttömahdollisuus. Järjestelmässä olisi myös toista signaalia käyttävä valvotun vastaanoton palvelu, jonka saatavuus ja tarkkuus olisi taattu. Sen käyttäjät voisivat myös olla oikeutettuja saamaan korvauksia, jos järjestelmä ei kykenisi saavuttamaan luvattua suorituskykyä. Valvottu käyttö voisi myös täyttää kansainväliset velvoitteet kuten hengenpelastuspalvelut. Esimerkiksi etsintä- ja pelastusoperaatiot voisivat luottaa tähän palveluun millaisissa olosuhteissa tahansa. Tätä palvelua pidetään keskeisenä luomisessa. tekijänä yksityisen sektorin osallistumisen edistämisessä ja Vakavissa kriisi- tai konfliktitilanteissa tämän palvelun käyttöoikeus täytyisi kuitenkin rajoittaa valtuutettuihin käyttäjäryhmiin. tulolähteiden Kaikilla näillä turvallisuuskysymyksillä on merkitystä järjestelmän suunnittelussa, ja ne täytyy ratkaista ennen kuin Galileon testaus- ja vahvistamisvaiheet {tarjouskilpailu ja valmistus) voidaan käynnistää (suunnittelussa täytyy välttää muutoksia, jotka edellyttäisivät satelliittien uutta käyttöönottoa tai muutoksia maanpäällisissä osissa). Näiden alustavat kustannukset on lueteltu rahoitusta käsittelevässä luvussa 5. 1. 19 GNSS-2 -foorumin tekninen ja taloudellinen ryhmä tarkasteli näitä kysymyksiä perusteellisesti. Päätelmänä oli, että navigointilaitteiden sisällyttäminen tietoliikennesatelliitteihin ("reppuselkäkyyti") ja päinvastoin olisi epärealistista. Joidenkin navigointiin liittyvien tietoliikennetoimintojen lisääminen voisi sen sijaan olla toteutettavissa ja tuoda lisäarvoa. 20 GNSS. n siviili-ja sotilaskäytön yhtymäkohta, tammikuu 1999. 20 4. 3. GNSS-maaverkon vaatimukset GNSS:n maanpäällisten osien tehtävänä on vastata virheettömyyden tarkkailusta, kiertoradan määrityksestä sekä ajanmäärityksen synkronoinnista ja järjestelmän yleisen toiminnan hallinnasta. EGNOSin maan pinnalle sijoittuvien osien, jotka tällä hetkellä toteutetaan osana Euroopan laajuista paikantamis- ja navigointiverkkoa, on kehitetty mahdollisimman paljon siten, että sitä voidaan hyödyntää Euroopan GNSS-2 -järjestelmässä. Uusia maa-asemia täytyy ehkä ottaa käyttöön EU:n ulkopuolella hyvän maailmanlaajuisen suorituskyvyn varmistamiseksi. Järjestelmän suorituskyvyn takaamiseksi fyysisiä turvallisuusvaatimuksia tulee harkita. Kyseeseen voisi esimerkiksi tulla rajoitettu pääsy rakennuksiin, erikoistuneet tietoliikenneverkot, sopivat tehotasot ja maa-aseman ja satelliitin välisten yhteyksien salaaminen. erityisesti erikoispalveluja Galileon hyvän perusinfrastruktuurin lisäksi, mukaan luettuna siihen liittyvä maanpäällinen osa, on myös mahdollista parantaa suorituskykyä suuremman tarkkuuden saavuttamiseksi ja soveltuvaa maanpäällistä käyttämällä varten, muita infrastruktuuria. Yhdessä nämä vaikuttavat Euroopan ja navigointi verkon kehittämiseen, antavat sille kestävyyttä, täyttävät tiettyjen käyttäjäryhmien erityistarpeet määritetyillä alueilla ja tarjoavat palvelua alueilla, joilla satelliittiteknologia ei pysty tuottamaan kustannustehokasta ratkaisua. Esitetyn Euroopan GNSS:ään osallistumisen tarkoituksena kaikissa navigointivaiheissa pelkällä perussatelliittijärjestelmällä. Sen sijaan GNSS-arkkitehtuuri täytyy nähdä perusosana paikantamis- ja navigointiverkkojen järjestelmässä, johon se on integroitu optimaalisen kustannustehokasta käyttöä varten. laajuisen paikantamis- navigointimenetelmäksi ainoaksi yrittää päästä ole ei 4. 4. Signaalirakenne Uuden, 2000-lukua varten suunnitellun satelliittijärjestelmän kehittäminen antaa Euroopalle mahdollisuuden harkita nykyisten signaalirakenteiden parantamista niin, että ne vastaavat käyttäjien tulevia tarpeita. Useat käyttäjät pitävät GPS-signaalirakennetta tyydyttävänä, vaikka signaalia ei ole taattu eikä se ole aina saatavilla. Massamarkkinoiden käyttäjän näkökulmasta katsoen Euroopan pitäisi kehittää GPS:n kanssa yhteensopiva ja yhteentoimiva signaali. Uudenaikaistetun GPS:n21 signaalin pitäisi saataisiin. yhteiskäytössä Eurooppalaisen signaalin optimoimiseksi ja häiriö- ja väärentämisriskien vähentämiseksi myös taajuudet22 ja lähetystehot on valittava huolellisesti. Vaikka aihe on erittäin tekninen, olennaista on, että aloitetaan keskustelu Yhdysvaltojen ja alan eurooppalaisten yritysten välillä, jotta saadaan määriteltyä parametrit, joiden pohjalta Eurooppa voi kehittää laajennetun tuottaa parempaa palvelua kuin mitä pelkästä GPS:stä laajennetun eurooppalaisen ja 21 Yhdysvaltojen varapresidentti Gore julkisti 25. tammikuuta 1999 uuden GPS:n uudenaikaistamisaloitteen 400 miljoonaa dollaria maksavassa ohjelmassa. Tähän liittyy kahden siviilisignaalin lisääminen tuleviin GPS-satelliitteihin. Yhdysvaltojen viranomaiset pitävät tätä aloitetta osana julkisten ja yksityisten tahojen jatkuvasti käynnissä olevaa yhteistä työtä. Toinen siviilisignaali on taajuudella 1227,60 MHz nykyisen sotilassignaalin ohella, ja se on saatavissa yleiseen käyttöön muita kuin turvallisuuden kannalta tärkeitä sovelluksia varten. Kolmas siviilisignaali, joka on tarkoitettu hengenpelastussovelluksia varten, on taajuudella 1176,45 MHz, joka kuuluu nykyiseen lentoradionavigointispektriin. 22 Venäjän federaation ja Yhdysvaltojen kanssa solmittavien sopimusten rajoissa Galileo voisi lähettää signaalia kahdella nykyisellä GLONASS-taajuudella sekä yhdellä tai useammalla GPS-taajuudella. Tässä yhteydessä otetaan huomioon myös taajuudet, jotka ITUssa on jaettu käytettäviksi Euroopan tasolla. 21 signaalirakenteen. Tähän sisältyy tarpeellinen työ ajanmäärityksen ja geodeettisten viitteiden maailmanlaajuisten standardien laatimiseksi. Päätelmä: Galileon pitäisi pystyä vähintään toimimaan kolmiulotteisesti maa- alueiden yli, parempaan kuin 10 metrin tarkkuuteen vaakasuunnassa ja antamaan itsenäinen ajanmääritys maailmanlaajuisesti. MEO-perusjärjestelmää yleinen pidetään kustannustehokkaimpana ratkaisuna ja peruspalvelun käytön aloittamiseksi ja sen tarjoamiseksi. Järjestelmä pitää ja integroida kokonaan navigoin tiverkkoon. Hyvä jonka vastaanottoa valvotaan, ovat myös avaintekijöitä. Riittävien taajuuksien varaaminen pitkällä aikavälillä ja yhteentoimivuus GPS:n kanssa ovat ratkaisevan tärkeitä. laajuiseen paikantamis- signaali, yhtenäiseen Euroopan ja turvallisuustaso varmimpana teknisesti 5. RAHOITUKSEEN LIITTYVÄT KYSYMYKSET Koska Yhdysvaltojen nykypolitiikkana on tarjota GPS:n perussignaalia ilman maksua, olisi harhaanjohtavaa kuvitella, että Galileota voisi kehittää ja tarjota pelkästään yksityinen sektori. Kuten liittyvissä Euroopan infrastruktuurihankkeissa, julkista rahoitusta tarvitaan huomattavasti. Galileo-hankkeessa tämä koskisi erityisesti määritys-, testaus- ja validointivaiheita, kun perustutkimus, mallin testaus ja avaruussegmentin kehittäminen on toteutettu. useissa merkittävimmissä verkkoihin laajuisiin Tiedonannon tässä osassa esitellään kolmen kohdan rahoitussuunnitelma: • huomattava rahoitus Euroopan tasolla EU:n talousarviosta erityisesti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen määrärahoista ja ESA:n taholta • tulolähteiden luominen, mikä todennäköisesti edellyttää sääntelytoimia, sekä • julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön kehittäminen, jotta saadaan rahoitusta sekä vastinetta rahoille. täydentävää 5. 1. Arvioidut kustannukset infrastruktuurin Julkisen peruspalvelun avaruussegmentin ja kustannukset riippuvat satelliittijärjestelmästä. On silti vielä vaihtoehtoja, jotka täytyy arvioida, ennen kuin suorituskyky vaatimuksia vastaava optimaalinen järjestelmä voidaan määritellä. On kuitenkin jo mahdollista antaa melko tarkka arvio Galileon todennäköisistä kustannuksista23. tarvittavan maanpäällisen Tällä hetkellä ESA:ssa tehdyssä työssä, johon teollisuus on osallistunut tiiviisti, on keskitytty kahden yleisen vaihtoehdon kustannusten arviointiin (katso kohta 4. 1. )24: 23 Luvut on esitetty liitteessä III b. 24 Huom. arviot perustuvat oletukseen, että tutkimus- ja kehittämiskustannukset sekä maanpäällisten osien käyttöönotto-ja käyttökustannukset ovat vakioita kaikissa vaihtoehdoissa. 22 • 36 MEO- ja 9 GEO-satelliitin järjestelmä, jonka kustannukset ovat noin 2,2 miljardia euroa vuosina 1999-2008, ja • 21 MEO-satelliitin ja 3 GEO-satelliitin perusjärjestelmä, jonka kustannukset ovat noin 1,6 miljardia euroa. Paikallisten alueiden laajennusten25 liittäminen järjestelmän yleiseen toimintamalliin takaisi Euroopan vaatimusten täyttymisen. Tyydyttävä yhteistyösopimus Yhdysvaltojen kanssa voisi periaatteessa antaa molemmille osapuolille mahdollisuuden harkita satelliittijärjestelmien pienentämistä, jolloin ne voisivat yhdessä antaa tarvittavan palvelutason molemmille osapuolille. Lisäksi yhteistyö Venäjän federaation kanssa Galileon suunnittelussa ja toteutuksessa voisi myös vähentää kustannuksia. Arviot kohderyhmältään rajoitetun palvelun käyttöönotosta yhdessä varmuuden hyväksynnän kanssa edellyttävät 600-750 miljoonan euron lisärahoitusta. turvallisuuden ja Galileon kokonaiskustannukset vuosina 1999-2008 arvioidaan tällä hetkellä 2,2-2,95 miljardiksi euroksi GPS-yhteiskäytön ja maanpäällisten järjestelmien käytön laajuudesta riippuen. Mikäli käytetään ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa, kaiken rahoituksen ei tarvitse olla julkista. julkisen Muuttuvat kustannukset (käyttö- ja täydennyskustannukset edellä esitettyjen vaihtoehtojen mukaisesti) ovat suuruudeltaan 140-205 miljoonaa euroa vuodessa alkaen vuodesta 2008. Kustannussäästöjen pitäisi kuitenkin olla jossain määrin mahdollisia, kun nykyiset vaihtoehtoiset navigointijärjestelmät voidaan poistaa käytöstä. 5. 2. Galileon julkisen rahoituksen lähteet talousarvioista. Mutta Galileo Galileon julkinen rahoitus on jo esitelty edellä. Olisi periaatteessa mahdollista rahoittaa tämä kansallisista laajuisten liikenneverkkojen26 ja yhteisen liikennepolitiikan avaintekijä, josta tulee välittömiä etuja kaikille jäsenvaltioille (se auttaa jäsenvaltioita täyttämään niiden julkisiin palveluihin liittyvät ja kansainväliset velvoitteet tarjoamalla navigointiapua). Niinpä rahoitus EU:n tasolla olisi hyvin perusteltua. selvästi Euroopan on Euroopan tasolla on esitetty useita mahdollisia rahoituksen lähteitä: • Ensinnäkin komissio on infrastruktuurin kehittämistä ja käyttöönottoa varten esittänyt AGENDA 2000 -ohjelman yhteydessä 5,5 miljardia euroa Euroopan laajuisille verkoille. Äskettäin hyväksyttiin yhteinen kanta, joka koskee Euroopan laajuisten verkkojen tämän yhteisen kannan pohjalta rahoitustuesta annetun asetuksen muuttamista, ja 25 Paikallisten alueiden järjestelmän) suorituskykytavoitteiden täyttämiseksi, maksavat arviolta 200 miljoonaa euroa (mikäli laitteisto asennetaan 250:een merkittävään kaupunkiin). laajennukset, (pienemmän tarvitaan Galileon joita 26 GNSS:ää pidetään selvästi paikannus- ja navigointiverkon keskeisenä osana ja yhteistä etua koskevana hankkeena nykyisissä Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivoissa (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, EYVL L 228, 9. 9. 1996). 23 monivuotisen alustavan ohjelman laatimisen pitäisi olla pian mahdollista27. Tämän pitäisi luoda kestävä ympäristö, jota tarvitaan yksityisten investointien rohkaisemiseksi ja markkinoiden kehityksen tukemiseksi. Komissiolla olisi aikomuksena ehdottaa tulevassa monivuotisessa ohjelmassaan, että noin 500 miljoonaa euroa (10 % Euroopan laajuisille liikenneverkoille osoitetuista määrärahoista) varattaisiin Galileolle ja että komissio raportoisi säännöllisesti hankkeen edistymisestä neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Tämä sopii komission tavoitteeseen pitää älykkäitä liikennejärjestelmiä ensisijaisen tärkeinä. • talousarviomäärärahoista28 Toiseksi viidennelle puiteohjelmalle varatuista yleisistä voitaisiin komission arvion mukaan kohtuudella osoittaa 120 miljoonaa euroa Galileolle. Viidennen puiteohjelman voimassaoloaika päättyy vuonna 2002, ja rahoituksen jatkamista vuoden 2002 jälkeen esitettäisiin viidennen puiteohjelman arvioinnin perusteella. • Kolmanneksi komission Tacis-ohjelma antaa mahdollisuuksia tukea Venäjän federaation ja muiden entisen Neuvostoliiton tasavaltojen kanssa tehtävää yhteistyötä koulutusalalla ja teollisuuden uudistamisessa sotilaskäytöstä siviilikäyttöön. • Lisäksi ESA pystyisi toimielinmekanismiensa yhteydessä mahdollisesti keräämään saman verran varoja kuin mitä Euroopan laajuisille verkoille osoitettaisiin. Kaiken kaikkiaan enimmillään 1,25 miljardia euroa voitaisiin saada Euroopan tasolla Galileo- ohjelman rahoitukseen vuosina 2000-2006, kun taas kokonaiskustannukset olisivat 2,2-2,95 miljardia euroa vuosina 2000-2008. EU:n tasolla tähän ei sisälly uuden ohjelman luomista, vaan tämä tehtäisiin varaamalla määrärahoja käynnissä olevista yhteisön ohjelmista. ESA:n olisi aloitettava uusi ohjelma. Edellä esitettyjen arvioiden pohjalta tarvittaisiin vielä vähintään 950 miljoonan euron ja enintään 1,70 miljardin euron lisärahoitusta (tässä ei ole vielä otettu huomioon budjettijakson ulkopuolelle jäävää EU:n mahdollista rahoitusta vuosina 2007-2008). Lisärahoituksen saamiseksi on olemassa seuraavia vaihtoehtoja: • • ensinnäkin mahdollisten tulolähteiden yksilöiminen voisi houkutella yksityisiä tahoja osallistumaan Galileoon. Tällöin myös EIP (sekä EU:n ja Venäjän yhteistyössä EBRD) voisi ehkä rahoittaa osan hanketta pitkän aikavälin lainoilla yhteistyö muiden maiden kanssa voi mahdollistaa kustannusten jakamisen kansainvälisten kumppaneiden kanssa 27 Tämän pitäisi olla vastaus parlamentin budjettivaliokunnan lausuntoon, jonka mukaan sillä, että selvä poliittinen suunta puuttui eivätkä Euroopan yhteisön toimielimet olleet sitoutuneet asiaan, oli haitallinen vaikutus. 28 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002), KOM (97) 142 lopull. Tässä yhteydessä voidaan käyttää hyväksi yhteisen tutkimuskeskuksen (kuten avaruusteknisten sovellusten toimia, jotka sisältyvät aihepiirikohtaisiin ohjelmiin tutkimuslaitoksen) asiantuntemusta sekä niitä Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen ja Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu sekä monialaiseen ohjelmaan Yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen. 24 • useat jäsenvaltiot voivat ehkä osallistua erikseen erityisesti varmistaakseen, että Euroopan GNSS:n turvallisuuteen liittyvät näkökohdat hoidetaan riittävän hyvin. 5. 3. Mahdolliset tulolähteet julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön pohjaksi Tulolähteet vähentävät julkisten tukien tarvetta ja helpottavat julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Parlamentti pyysi komissiota myös tutkimaan uusia ja jopa epätavallisia menetelmiä sen varmistamiseksi, että tulevat käyttäjät maksavat vastaanottamistaan GNSS- palveluista29. Komissio on siksi tutkinut monia mahdollisia tulolähteitä. • Yksi mahdollinen tulolähde liittyy palvelutasoihin (vähintään kaksi avaruussegmentin lähettämää signaalia, yksi yleisesti käytettävissä oleva ja vähintään yksi, joka tarjoaa Erilaisia valvottuun vastaanottolaitteita tai älykortteja täytyisi kehittää eri palvelutasoille: palvelutasoja). vastaanottoon korkeampia perustuvia - taso 1 massamarkkinoiden palvelu - taso 2 - taso 3 palvelu, jolle hankitaan hyväksyntä hengenpelastus- ja turvallisuuteen liittyvät palvelut. On suunniteltu, että tason 1 palvelut olisivat saatavissa maksutta. Tämä noudattaisi Yhdysvaltain GPS:n vastaavaa standardipaikannuspalvelua koskevaa nykyistä politiikaa ja Venäjän federaation siviilikäytön GLONASS-signaalia. Jos Yhdysvaltojen ja/tai Venäjän maksujen perintäpolitiikka muuttuu, Euroopan kantaa voidaan tarkistaa. Tasot 2 ja 3 olisivat kohderyhmältään rajoitettuja palveluja, joita tilaajat voivat käyttää maksusta. Eräissä tapauksissa näiden palvelujen käyttö voisi olla pakollista, esimerkiksi infrastruktuurin käyttömaksun sähköisen perimisen, kalastustoiminnan valvonnan, rahti- ja linja-autoliikenteen sekä tieliikenteen turvallisuuspalvelujen yhteydessä. On huomattava, että kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) edellyttää kansainvälisesti rekisteröidyissä laivoissa GNSS-laitteistoa vuodesta 2000 alkaen ja että GNSS on keskeinen osa kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) CNS/ATM-järjestelmää30. Tasoista 2 ja 3 voitaisiin tehdä vielä kiinnostavampia, jos tilaajien saamiin palveluihin liittyisi korvausvastuu. Tämä olisi eräänlainen vakuutus, ja Galileon käyttäjät voisivat sen ansiosta luottaa Galileon palveluihin toisin kuin käyttäessään perussignaalia. Se, että tasojen 2 ja 3 palveluille voitaisiin hankkia hyväksyntä turvallisuuden kannalta tärkeitä ja muita korkeatasoista suorituskykyä vaativia palveluja varten (toisin kuin GPS:lle, jolle ei voida hankkia hyväksyntää), olisi myös markkinaetu. Sikäli kuin Galileo voi mahdollistaa nykyisten maanpäällisten tarjota ilmanavigointitoimintojen lentoliikenteestä luotettavamman palvelun muodostuu yksi tulolähde. lentoliikenteelle, voidaan odottaa, että korvaamisen ja • Toinen mahdollisuus olisi periä satelliitin välittämien radionavigointipa!veluj en kaikilta vastaanottajilta maksu. Maksu olisi otettava käyttöön koko EU:n alueella, ja sitä olisi 29 Budjettivaliokunnan lausunto komission 21. tammikuuta 1998 antamasta tiedonannosta. 30 Tietoliikenne, navigointi, valvonta/lentoliikenteen hallinta. 25 täysin komission yleistä sovellettava kaikkiin EU:ssa myytäviin tai sinne tuotuihin vastaanottimiin. Maksun etuna olisi se, että sitä voitaisiin soveltaa sellaisenaan massamarkkinoilla (esimerkiksi autoihin asennettaviin navigointilaitteisiin tai vapaa-ajan toimintoihin) ja se kattaisi siten myös tason 1 laitteet. Tämä noudattaisi linjaa marginaalisista infrastruktuurin käyttömaksuista, ja se voitaisiin rajoittaa hyvin pieniin summiin. Käyttäjien kelpuutukseen liittyvät kysymykset pitäisi käsitellä niin, että osoitetaan kustannusten kokonaissäästö sekä palvelun parempi saatavuus etenkin kaupunkialueilla. Perityillä maksuilla voitaisiin kattaa esimerkiksi järjestelmän käyttökustannukset ja jo päivityskustannukset, kun se on otettu käyttöön. Useat käyttömaksuja ja äänityslaitteista, videokaseteista. Myös eräät palvelut, kuten julkiset televisiolähetykset, rahoitetaan pakollisilla käyttömaksuilla. Suuruudeltaan 20 euron käyttömaksu vastaanottajaa kohden tuottaisi 140-205 miljoonaa euroa vuodessa ja kattaisi suurelta osin hankkeen valmistus-ja kehittämiskustannukset31. käyttöön myös satelliittinavigointisignaalien vastaanotosta perittävä vuotuinen käyttölupamaksu, vaikka sen toteuttaminen olisi todennäköisesti vaikeampaa. jäsenvaltiot perivät valokopiokoneista tuotteista, mm. mahdollista eräistä ottaa Olisi • tietoliikenteen ja paikantamisen Yksityinen sektori voisi vastaavasti saada tuloja monipuolisilla sovelluksilla, joiden integrointi helpottaisi, esimerkiksi toteuttamista erikoistuneilla kaupallisilla ja huipputarkoilla palveluilla sekä turvallisuuteen liittyvien ja sen kannalta keskeisten laitteiden integroinnilla. Näihin voisi myös sisältyä erikoistuneita tietoliikennelaitteita joissakin satelliiteissa. Monia tällaisia toimintoja voitaisiin käyttää ja täyttämiseen julkisten etsinnässä taata hengenpelastuksessa). tulolähteet ehkä "Varjomaksujärjestelmällä" yksityisille toimijoille. On selvää, että jos Galileoon kehitetään lisäominaisuuksia tukemiseksi, syntyy myös kustannuksia, joita on verrattava syntyviin palvelujen lisätuloihin. palveluvelvoitteiden (esimerkiksi voidaan arvioidut käyttöönotto tulolähteiden ja Galileon tuotot. Eräät näistä Liitteessä IV on Galileosta alustavia markkinaennusteita, joista näkyvät tässä luvussa esimerkiksi esitettyjen käyttömaksujen eräiden käyttötarkoitusten määrääminen pakolliseksi, riippuvat sääntelypäätöksistä. Toiset, kuten esimerkiksi valvottu vastaanotto ja salaus, riippuvat järjestelmän teknisten ominaisuuksien määrittämisestä. Muita mahdollisia tulolähteitä voidaan saada selville vasta ajan myötä, sillä satelliittiperustaisten sovellusten markkinat kasvavat eksponentiaalisesti. Alan yritysten täytyy siis vielä pohtia tätä seikkaa rahoituksen kokonaisjärjestelyn yhteydessä, kun taas julkisen sektorin on käsiteltävä aiheeseen liittyviä sääntelypäätöksiä. tulolähteistä, 5. 4. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön luominen laajuisten verkkojen hankkeissa, Galileon yhteydessä on Kuten muissakin Euroopan huomattavat mahdollisuudet osien kehittämiseksi, kunhan mahdolliset tulolähteet tunnistetaan selvästi ja riskit jaetaan selvästi, mikä saattaa edellyttää hallitusten antamia takuita. Yhtenä päämääränä tulisi olla julkisen sektorin rahoituksen korvaaminen suurelta osin yksityisellä rahoituksella toimintavaiheessa. houkutella yksityisinvestointeja infrastruktuurin 31 Jos oletetaan, että vuoteen 2010 mennessä 50 prosentissa uusista autoista on GNSS:ään perustuva paikannuslaite ja että Euroopassa myydään noin 14 miljoonaa autoa vuodessa, 20 euron käyttömaksu tuottaisi 140 miljoonaa euroa vuodessa. 26 tulojen Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö voisi antaa Galileolle täydentävää rahoitusta, parantaa hankkeen suunnittelua ja taata, että rahoille saadaan vastinetta. Se, että on erityisesti lisättävä kiinnostusta palveluun toimisi tehokkaana mekanismina, joka varmistaisi että käyttäjien tarpeet ovat avainasemassa. tahojen yhteistyörakenne puolestaan auttaisi pitämään kulut Julkisten ja yksityisten hallinnassa, sillä suuri osa valmistuskulujen ylittämisen riskistä lankeaisi yksityiselle sektorille. Se myös heijastaisi sitä, että Galileossa yhdistyvät julkinen palvelu ja kaupalliset näkökohdat. luomiseksi ja kannattavuuden saavuttamiseksi, Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö on siis suositeltava lähestymistapa. Tämä vastaisi täysin sitä ensisijaista asemaa, joka on tähän asti annettu tällaiselle lähestymistavalle. Komission julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä koskevassa tiedonannossa,32 jonka neuvosto ja parlamentti hyväksyivät pääpiirteissään, annetaan eräitä tärkeitä suosituksia, joilla on merkitystä Galileolle. Näitä suosituksia ovat: • yksityisen sektorin osallistumisen pitäisi alkaa niin varhaisessa vaiheessa kuin mahdollista, että se voi osallistua hankkeen suunnitteluun • • • julkisen sektorin pitäisi mahdollisimman suuressa määrin pyrkiä määrittelemään hankkeelle asetettavat vaatimukset siitä saatavina tuotoksina (palvelutasoina) teknisten määritysten sijasta tehokkaimpaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyörakenteeseen kuuluu yleensä tarkoitusta varten toimiva yritys, joka on vastuussa hankkeen toteutuksesta ja jonka hallinto on tarpeeksi itsenäinen voidakseen ohjata hanketta tehokkaasti luotu välikätenä riski tulisi jakaa hallinnan laajuuden mukaan. Tämä voisi esimerkiksi tarkoittaa sitä, että yksityisen sektorin pitäisi olla vastuussa valmistuskustannusten ylityksestä, kun taas julkinen sektori olisi vastuussa sääntelyn muutosten aiheuttamista kustannusten lisäyksistä. Näitä yleisiä periaatteita täytyy soveltaa siten, että otetaan täysin huomioon Galileon ainutlaatuiset piirteet, kuten julkiset palvelut (hengenpelastuspalvelut) ja turvallisuusseikat. Ihanteellinen ratkaisu olisi luoda täysin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuva malli mahdollisimman pian. Tämä merkitsisi, että suunnittelu-valmistus-toiminta -mallia tarvittaisiin ainakin seuraavilla osa-alueilla: • • • suorituskyky vaatimusten tarkempi määrittäminen käyttäjien tarpeiden pohjalta riskien tunnistaminen ja päätökset siitä, kuinka ne jaetaan, jotta yksityisen sektorin investoijat voivat tehdä liiketaloudellisia päätöksiä riskin ja tuoton suhteesta tulolähteiden tunnistaminen, mikä merkitsee ensinnäkin tarkempaa arviointia koko markkinapotentiaalista ja niistä markkinasegmenteistä, jotka olisivat todennäköisesti halukkaita maksamaan kohderyhmältään rajoitetusta palvelusta, sekä toiseksi julkisen 32 KOM (97)453 lopull. , 10. 9. 1997. 27 sektorin sitoutumista toteuttamaan sääntelytoimet, joita tarvitaan näiden tulolähteiden varmistamiseksi (esim. käyttömaksu). Kaikkia näitä osa-alueita täytyy tutkia yhdessä yksityisen sektorin kanssa. Tämä olisi keskeinen osa hankkeen määritysvaihetta, jota kuvataan tarkemmin seuraavassa osiossa. Jos tämä kunnianhimoinen lähestymistapa ei osoittaudu toteuttamiskelpoiseksi hyvissä ajoin (jos esimerkiksi julkinen sektori ei halua luoda tulolähteitä), perinteisempi malli (jossa hankkeen kehittämistoimisto ohjaa hanketta tavanomaisten julkisten tehtävien urakointisopimuksien avulla) olisi mahdollinen hätäratkaisu alkuvaiheessa. Hankkeen kehittämistoimisto lakkautettaisiin, kun välikätenä toimiva yritys perustettaisiin käyttöönotto-ja toimintavaiheita varten. On huomattava, että komissio esittää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön ja välikätenä toimivan yrityksen perustamista, mutta se ei itse osallistuisi kaupalliseen liiketoimintaan (tämä ei olisi perustamissopimuksen mukaista). Päätelmä: Niin kauan kuin Yhdysvallat jatkaa GPS-signaalin ilmaista jakamista, Galileolle tarvitaan julkista rahoitusta, jotta sitä voidaan kehittää ja jotta pystyttäisiin tarjoamaan vastaava ilmainen julkinen peruspalvelu. Kuitenkin useita potentiaalisia tulolähteitä on yksilöity, ja osa näistä riippuu julkisista sääntelytoimista. Komissio tutkii yhdessä ESA:n ja EIP:n kanssa mahdollisen välikätenä toimivan yrityksen perustamista jo hankkeen alkuvaiheessa. Jos tämä ei ole heti mahdollista sen vuoksi, ettei julkinen sektori ole vielä sitoutunut varmistamaan tulolähteiden välttämättömiä edellytyksiä, esitetään kaksivaiheista ratkaisumallia. Ensimmäinen eli valmisteluvaihe olisi lähinnä julkisen rahoituksen varassa (Euroopan laajuiset verkot, EU:n t&k-puiteohjelmat, ESA ja mahdollisesti myös valtioiden osallistuminen), joka maksetaan hankkeen kehittämistoimiston kautta (riski jaettaisiin tarkasti valvotulla kustannussopimuksella kehittämiseen osallistuvien yritysten kanssa). Toinen eli toteutusvaihe merkitsisi paljon suurempia sijoituksia ja kaupallista riskiä yksityiselle sektorille. 6. ORGANISAATIOITA KOSKEVAT KYSYMYKSET 6. 1. Galileon suunnittelu, valmistus ja käyttö: perusperiaatteet ja välittömät päätökset Komission tammikuussa 1998 antamassa tiedonannossa esitettiin yhteenveto rooleista ja vastuualueista, joiden pitäisi sisältyä GNSS:n organisaatiota koskeviin järjestelyihin. GNSS-2 -foorumi on pohtinut näitä kysymyksiä lisää. Kun pidetään mielessä yhteisön lähestymistapa, jonka mukaan sääntelytoimet ja käytännön toiminta erotetaan toisistaan, sekä aikomus käyttää olemassa olevia elimiä ja rakenteita perustana mahdollisimman paljon, komissio esittää nyt seuraavia alustavia päätelmiä (liitteessä I kuvataan kaaviomuodossa hankkeen kehittämisvaiheet, joihin viitataan jäljempänä tässä jaksossa). Tässä yhteydessä on tärkeää huomata, että joitakin kysymyksiä ei tarvitse ratkaista heti. • • Jos päätetään toteuttaa Galileo-ohjelma, ainoa tarvittava voimakas sitoumus on asianmukaisten rakenteiden perustaminen määritysvaihetta varten (eli vuoden 2000 joulukuuhun asti). Samalla organisaatiorakennetta. Komissiolla on tässä suhteessa vakaa aikomus edistää julkisen ja yksityisen sektorin täytyy valmistella myöhempien vaiheiden 28 yhteistyötä ja ryhtyä kaikkiin toimiin, mukaan luettuina sääntelyesitykset, mieluiten jo kehittämisvaiheen alussa, mutta viimeistään ennen käyttöönottovaihetta. • Yksi tarpeellisista välittömistä asianmukaiset taajuudet ovat käytettävissä. toimenpiteistä on sen varmistaminen, että 6. 2. Strategiset näkökohdat Yleisenä tavoitteena on varmistaa, että kestävä rakenne on toiminnassa, jotta strategiset päätökset voidaan tehdä, valvoa kansainvälisiä neuvotteluja ja tarkkailla, että Galileo on kansainvälisten, yhteisön ja kansallisten säädösten ja politiikkojen mukainen. Esitetään, että EU:n toimielinrakenteita voitaisiin käyttää tähän tarkoitukseen siten, että komissio antaa muille toimielimille niiden tarvitsemat tiedot. Tämä on käytännöllinen valinta: lukuisien tasapainotettavien alan teollisuuteen ja turvallisuuteen liittyvien kysymysten takia vain EU:n toimielinrakenteet (eikä pelkästään ensimmäinen pilari) vaikuttavat sopivilta. kansainvälisten, arkaluontoisten taloudellisten, poliittisten, Komission (ja eräissä tapauksissa myös jäsenvaltioiden) pitäisi edustaa EU:n etuja kansainvälisellä tasolla tarvittaessa neuvoston valtuuttamana. Tähän voisi sisältyä neuvottelut järjestelmien kansainvälisistä standardeista sekä eri maailmanlaajuisten ja alueellisten yhteentoimivuuden ja yhteensopivuuden varmistaminen. Tämä saattaisi myös merkitä signaalirakennetta, hyväksynnän hankkimiseen käytettäviä keskeistä ja maailmanlaajuisia maailmanlaajuista koskevissa neuvotteluissa33. korvausvastuujärjestelmää seurantaverkkoa maailmanlaajuista luotettavuuden menetelmiä, mittaustuloksen roolia GNSS:n GNSS:n korkean tason ryhmä34 on osoittautunut hyödylliseksi viime vuosina, ja sillä olisi tärkeä tehtävä Galileo-ohjelman ohjauksessa: ohjelman yleinen ohjaus, Euroopan radionavigointisuunnitelman35 sovellusten kehittäminen ja seuranta sekä sen varmistaminen, että strategiset kysymykset, mukaan luettuna turvallisuuskysymykset36, otetaan huomioon. Tähän saattaisi sisältyä Galileon signaalien valvottuun vastaanottoon liittyvä politiikka. Komissio varmistaisi, että käyttäjille on olemassa soveltuva keskustelufoorumi, jotta toteutettavaa politiikkaa koskevat suositukset heijastaisivat käyttäjien tarpeita. 37 33 EGNOSia varten määriteltävänä oleva maanpäällinen verkko tulisi kustannustehokkuussyistä liittää Euroopan GNSS-2:n tarpeisiin. On myös tärkeää tehdä asianmukaiset poliittiset päätökset infrastruktuurin sijainnista. Siksi esitetään, että komissio ottaa tämän kysymyksen esille kolmansien maiden kanssa käymissään neuvotteluissa (katso kohta 2. 4. ). 34 Korkean tason työryhmä perustettiin 19 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston päätöslauselman 94/C 379/02 mukaisesti (EYVL C 379, 31. 12. 1994). 35 Asiantuntijalausuntojen järjestelmiä käsittävän verkon kehittämisestä ottaen kaikilta osin huomioon eri osien ominaisuudet sekä turvallisen ja kustannustehokkaan siirtymävaiheen tarve Euroopan laajuisia verkkoja koskevien suuntaviivojen 17 artiklan mukaisesti. antaminen asianmukaisen maanpäällisiä ja satelliittiperustaisia 36 Katso GNSS-2 -foorumin työryhmä 3:n kertomus turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä. 37 On suunniteltu, että komission GNSS-2 -foorumin alaisuuteen perustetun käyttäjäryhmän pitäisi kehittyä vakituiseksi käyttäjien foorumiksi. 29 6. 3. Kehittämisvaihe Jotta kustannukset pysyisivät tarkasti hallinnassa ja julkisia varoja käytettäisiin tehokkaasti, täytyy kiinnittää erityistä huomiota hankkeen hallintoon. Täytyy perustaa kestävä ja vakaa rakenne sekä yksilöidä tehtävät ja vastuualueet. Eräs tärkeä puoli olisi tutkia mahdollisuutta, että EU ja ESA yhdessä muiden osallistujien kanssa yhdistäisivät taloudelliset resurssinsa (katso liite I). Näin olisi tarkoitus varmistaa, että Galileota ohjataan alusta alkaen yksittäisenä integroituna hankkeena. EIP:ltä pyydetään tätä koskevia neuvoja. Ohjelman hallintoelin, johon kuuluvat komissio, ESA, kansallisia avaruusjärjestöjä ja muita investoijia, täytyisi perustaa muodostamaan välikätenä toimiva yritys julkisen tarjouskilpailun kautta. Ennen välikätenä toimivan yrityksen muodostamista hallintoelin hyväksyisi hankkeen toteuttajien valinnat ja valvoisi sopimusten noudattamista. Hankkeen kokonaistoteutusta ohjaisi välikätenä toimiva yritys, johon voisivat kuulua Galileo- hankkeen merkittävimmät toteuttajat. Yrityksen toiminta perustuisi sopimukseen (joka koskisi mahdollisesti järjestelmän suunnittelua, toteuttamista ja käyttämistä), jonka keskeisenä tekijänä olisivat julkisiin tukiin liittyvät määräykset ja tulolähteiden saatavuus. Yhtiö olisi periaatteessa vastuussa kaikista kustannusarvioiden ylityksistä. Hankkeen määritysvaiheessa ennen välikätenä toimivan yrityksen perustamista ohjelman hallintoelin tarvitsisi teknistä tukea. Koska tähän vaiheeseen siirrytään pian, teknistä tukea voisi antaa tekninen työryhmä, johon voisi kuulua ESA:n asiantuntijoita, kansallisia avaruusjärjestöjä, komissio, mahdollisia palveluntarjoajia tarvittaessa myös muita organisaatioita. ja Mikäli välikätenä toimivaa yritystä ei ole mahdollista perustaa ajoissa hankkeen seuraavan vaiheen (kehittämisvaiheen) johtamiseksi, tekninen työryhmä tarvitsisi virallisemman aseman, esimerkiksi ohjelman kehittämistoimistona. Sen tehtävänä olisi koordinoida avaruudessa sijaitsevan ja maanpäällisen infrastruktuurin suunnittelua ja kehitystä. Toimiston tulisi varmistaa, että käyttäjien sovellusten kehittämistä koskevat tarpeet ja vaatimukset sekä paikallisten alueiden järjestelmien ja GNSS-1 -infrastruktuurin integroimisen mahdollisuus ovat tärkeässä asemassa palveluja suunniteltaessa ja että ne huomioidaan Galileo-hankkeessa. Ohjelman kehittämistoimisto pitäisi lakkauttaa, kun välikätenä toimiva yritys aloittaa toimintansa. 6. 4. Käyttövaihe 6. 4. 1. Galileon hallinto Komissio esittää, että Galileon toimintaa ohjaisi kevyt julkinen organisaatio. Tämä GNSS- hallinto-organisaatio olisi periaatteessa ohjelman hallintoelimen seuraaja, jonka vastuulla olisi Galileon toiminnan varmistaminen ja varsinaisen toiminnan toteutusta koskevien sopimusten tekeminen. Hallinto-organisaatio pitäisi perustaa neuvoston päätöksellä, sillä sen täytyisi olla oikeushenkilö, jotta se voisi käsitellä esimerkiksi korvausvastuukysymyksiä. Tällaisen pysyvän organisaation pitäisi lisätä yleistä luottamusta ja kannustaa teollisuutta kehittämään sovelluksia (ja siten helpottaa yksityisinvestointeja ja tulolähteiden syntymistä). 30 Vaikka Galileon hallinto-organisaation koko ja tehtävät ovat vielä määrittelemättä, vastaavan rakenteen pitäisi olla toiminnassa, aluksi EGNOSille, vuoden 2000 loppuun mennessä38. kansainvälisen luotettavuuden seurantaverkon tehtäviin voisi kuulua leveysasteilla. Se voisi myös vastata rauhanajan koordinoinnista Hallinto-organisaation suhteiden hoitaminen kansainvälisiin organisaatioihin39, jotka osallistuvat GNSS:n hyödyntämiseen. Se voisi myös olla mukana mittaustuloksen ja asianmukaisten suhteiden luomisessa erityisten laajennuspalveluiden tarjoajiin esimerkiksi pohjoisimmilla ja tarkoituksenmukaisista suhteista puolustus- ja turvallisuusorganisaatioihin kuten NATOon ja WEU:hun, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön, Interpoliin ja Europoliin ja varmistaa ydinohjuksia ja ydinsulkua koskevien järjestelyjen kunnioittamisen. Käytännössä sen tehtävä olisi siis osallistua kohderyhmältään rajoitettuun palveluun liittyvän salauksen hallintaan sekä häiriöihin liittyvän tiedon tosiaikaiseen levittämiseen. Hallinto-organisaatio olisi vastuussa kaikista Galileota koskevista korvausvaatimuksista. ja vastatoimien määrittämiseen mahdollisissa turvallisuusongelmissa perustamisessa 6. 4. 2. Galileon käyttö Komission mielestä yksityinen sektori voisi huolehtia Galileon tärkeimmistä toiminnoista toimiluvan turvin. Jos hyväksytään lähestymistapa, jossa käynnistetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö järjestelmän suunnittelua, toteutusta ja käyttöä varten, toiminnot hoitaisi sama välikätenä toimiva yritys, joka vastasi järjestelmän perustamisesta. Välikätenä toimiva yritys olisi siis vastuussa järjestelmän toimimisesta vakaalla taloudellisella pohjalla40 ja tarvittaessa uuden teknologian käyttöönotosta palvelujen kehittämiseksi ja käyttäjien uusien tarpeiden tyydyttämiseksi. Olisi myös mahdollista tehdä sopimus, jonka mukaan järjestelmän käyttö siirretään yksityiselle sektorille, vaikka alkuvaiheisiin ei sisältyisikään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. 6. 5. Radiotaajuuksien turvaaminen Radiotaajuuksien toiminnan varmistamisen edellytys. saatavuuden turvaaminen on Galileon toteutuksen ja häiriöttömän tasolla päätökset tehdään Maailman Maailmanlaajuisella radiohallintojen konferensseissa (WRC), jotka järjestää Kansainvälinen teleliitto (ITU), jossa on 186 jäsenvaltiota. Euroopan kannanotot WRC-konferensseihin laaditaan ja neuvotellaan CEPT:ssä (Euroopan posti-ja telehallintojen konferenssi), johon kuuluu 43 Euroopan valtiota. jakamisesta taajuuksien 38 Mikäli tämä aikataulu ei ole mahdollinen, EGNOSin toimenpide- ja infrastruktuuriryhmän, jota parhaillaan ollaan perustamassa, pitäisi pystyä ottamaan hallintovastuu EGNOSista. EGNOSin yhteydessä ei kuitenkaan ole tällä hetkellä suunniteltu välikätenä toimivaa yritystä, joka vastaisi järjestelmän toiminnasta, joten Galileon hallinto-organisaatiolla olisi laajempi tehtäväkenttä kuin EGNOSin vastaavalla hallintoelimellä. 39 Se voisi siis hyötyä laajemmasta jäsenkunnasta ja näiden organisaatioiden suhteista kansainvälisillä sopimuksilla. 40 Maksupolitiikka saattaa edellyttää GNSS:n hallinto-organisaation hyväksyntää yhteisön antamien suuntaviivojen ja sääntelytoimien mukaisesti; maksujen periminen olisi toimiluvan saaneen operaattorin vastuulla. 31 Näin ollen tuloksena voi olla yhdenmukainen taajuuksien jakaminen yhteisön rajojen ulkopuolella41. On tärkeää laatia Euroopan yhteinen kanta sen varmistamiseksi, että GNSS:n ja Galileon tunnustetaan ja niihin vastataan myös ITU/WRC:ssä ja CEPT:ssä. taajuusvaatimukset Äskettäin julkaistun vihreän kirjan42 mukaan WRC-konferenssien valmisteluun liittyy monia ja enenevässä määrin ristiriitaisia etuja sekä suuri joukko toimijoita. Siksi komissio suositteleekin, että CEPT:n kohdalla on harkittava, miten poliittinen ja lainsäädännöllinen yhteisymmärrys voidaan saavuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä. Tämä olisi sopusoinnussa aiemman päätöksen kanssa, joka koskee matkaviestintäjärjestelmien ja satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäjärjestelmien yhdenmukaistettua käyttöönottoa yhteisössä43. Erityisesti siksi, että CEPT on vähemmistönä ITU:ssa, koulutus- ja tiedotustoimilla on tärkeä tehtävä niiden taajuuksien varaamisessa, joita käyttämällä Galileo voi aloittaa toimintansa, liittoutumaan luomisessa. Täytyisi sekä Galileon markkinapotentiaalin samanhenkisten maiden ja ryhmittymien kanssa WRC:tä varten. siis pyrkiä Koska Yhdysvallat on myös erittäin kiinnostunut nykyisten radionavigointisatelliittien taajuuksien (GPS ja GLONASS) suojaamisesta tulevan WRC-2000-konferenssin44 kannalta, on mahdollisuus yhteistyöhön ja -ymmärrykseen, mikä tulisi ottaa huomioon määriteltäessä valtuuksia kansainvälisiin GNSS-neuvotteluihin. Ennen tätä varhaiset teknisiin seikkoihin liittyvät keskustelut Yhdysvaltojen kanssa saattavat olla ratkaisevan tärkeitä molemmille osapuolille yritysten mahdollisuuksien turvaamiseksi GNSS:ssä uusien laite-ja palvelumallien avulla. Samat seikat koskevat myös Venäjän federaatiota, etenkin, jos Galileo rakennetaan yhteistyössä ja käytetään GLONASSin taajuuskaistaa. lähestymistavan määrittelemiseksi Euroopan sopivan ja 41 Yhteisö toimii tarkkailijana ITU/WRC:ssä ja neuvonantajana CEPTissä tiedottaen niille yhteisön poliitikoista ja radiotaajuusvaatimuksista. Lisätietoja löytyy asiakirjasta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle maailman radiohallintojen konferenssista 1997 (WRC-97) (KOM (97) 304 lopull. , 18. 6. 1997) sekä asiakirjasta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Yhteisön toiminnan radiotaajuusvaatimukset ja vuoden 1999 maailman radiohallintojen konferenssi (WRC-99) (KOM (98) 298 lopull. , 13. 5. 1998). 42 Vihreä kirja radiotaajuuspolitiikasta - radiotaajuudet Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne-ja t&k-politiikassa ; KOM (98) 596 lopull, 9. 12. 1998. 43 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 710/97/EY yhteensovitetusta valtuutusmenettelystä satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäpalvelujen alalla yhteisössä (EYVL L 105/4, 23. 4. 1997). Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o. /98/EY kolmannen sukupolven matkaviestinnän ja langattoman viestinnän järjestelmän (UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä. Näiden päätösten mukaisesti CEPT:lle annetaan valtuudet taajuuksien sekä UMTS-ja S-PCS-järjestelmiä koskevien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamiseksi. Jos CEPT:n työ tai toiminnan toteutus jäsenvaltioissa ei ole tyydyttävää, yhteisön tasolla ryhdytään lisätoimenpiteisiin. 44 Seuraava WRC-konferenssi järjestetään Istanbulissa 8. 5. -2. 7. 2000 (WRC-2000). Yksi esityslistalla oleva asia on taajuuksien jakaminen GNSS:lle ja muille radionavigointisatelliittipalveluille. CEPT on alustavasti hyväksynyt radionavigointisatelliittipalvelujen nykyisten taajuuksien säilyttämisen. 32 6. 6. Sääntelyä koordinoiva elin Yleisesti ottaen kansainvälinen laki antaa puitteet kriittisten toimintojen sääntelylle (esim. turvallisuuteen, alan standardeihin, ympäristöön ja politiikan toteutukseen liittyvät toiminnot), joka otetaan käyttöön yksityiskohtaisemmalla kansallisella lainsäädännöllä. Navigoinnissa sääntelyelimen täytyy varmistaa, että järjestelmä ja siihen liittyvät palvelut täyttävät laissa asetetut suorituskykyä ja erityisesti turvallisuutta koskevat vaatimukset. Tässä vaiheessa GNSS-navigointia, -paikantamista ja -ajanmääritystä koskevat päätökset jäävät selvästi kansalliselle tasolle tai yhteisölle ja määriteltävänä oleville kansainvälisille elimille (esim. EASA45), ja sääntelyn täytyy antaa kansallisille sääntelyelimille hyväksyttäviksi. tarkistamispäätökset Täytyy harkita, onko tarpeen komission nykyisen koordinointitehtävän lisäksi perustaa eurooppalainen GNSS:n sääntelyä koordinoiva elin, joka ottaa vastuulleen standardien kehittämisen tarvittaessa (esimerkiksi hyväksyntää tai tyyppihyväksyntää varten) Galileota ja muita Euroopan laajuisen paikantamis- ja navigointiverkon osia varten46. Eräissä tapauksissa saattaa olla tarpeen luoda uusia asiantuntemuskeskuksia kehittämään standardeja47, toisaalta taas nykyiset järjestöt voivat olla tässä työssä tukena. Kehitetyt standardit voitaisiin sitten ottaa osaksi asianmukaisten elinten sääntelytoimintaa (esim. ICAO, IMO, ISO, CENELEC, järjestelmän IEC ja ETSI). Sääntelyä koordinoiva elin pystyy myös huolehtimaan suorituskyvyn seurannasta, joten jäsenvaltioille voidaan taata, että ne pystyvät täyttämään velvoitteensa. Tällä rakenteella olisi myös tärkeä edistämistehtävä, jotta eri liikennemuodoille sääntelyn mukaiset käyttäjäryhmille ja suorituskykyvaatimukset. yhdenmukaistetut otettaisiin käyttöön Sääntelyä koordinoivan elimen tehtävää voi tässä vaiheessa hoitaa erikoisasiantuntijaryhmä, johon jäsenvaltiot nimeävät kansallisia asiantuntijoita ja jota tarvittaessa tukevat tarkkailijat muista organisaatioista ja muilta aloilta (esim. kansalliset lainsäätäjät, aiheeseen liittyvät kansainväliset ja yhteisön sääntelyelimet, Euroopan standardointielimet, maatalous-, tulli ja kalastusviranomaiset, turvallisuuteen liittyviin toimiin keskittyvät organisaatiot ja kolmannet maat). Sääntelyä koordinoiva elin valvoo ohjelman hallintoelintä. Tulevaisuuden sääntelyä koordinoiva elin saattaa myöhemmin saada valtuutuksen kehittää pakollisia standardeja, jotka kaikkien jäsenvaltioiden on otettava käyttöön Euroopan laajuisen paikantamis- ja navigointiverkon päämäärien täyttämiseksi. Näin voi tapahtua varsinkin silloin, kun GNSS:n hallinto perustetaan ja se tarvitsee tukea sääntelyssä. Asia olisi järjestettävä siten, ettei se ole perustamissopimuksen vastaista. 45 Suositusluonnos neuvoston päätökseksi, jolla komissio valtuutetaan aloittamaan neuvottelut Euroopan siviili-ilmailualan turvallisuusjärjestön perustamiseksi, SEC 2152, 16. 12. 1996. Vaikka todetaankin, että siviili-ilmailun siviili-ilmailualan turvallisuusjärjestö (EASA) koskee nimenomaan kyseistä liikennemuotoa, EASA:n panos tulee olemaan merkittävä GNSS:n turvallisuuspolitiikkaa määriteltäessä. perustettava Euroopan turvallisuuden sääntelyn alalla ja 46 Sisältää laajennukset, joissa käytetään satelliittiperustaista infrastruktuuria (esim. DGPS:n DGLONASSin ja Eurofixin kaltaisia differentiaalijärjestelmiä). 47 Tämä päätelmä tehtiin komission teettämässä tutkimuksessa Study to Devise a Legal/Certification Framework for a Satellite-Based Navigation and Positioning Service (CLAIM GNSS) (tutkimus maailmanlaajuista sertifiointikehyksen laatimiseksi), syyskuu 1998. satelliittinavigointijärjestelmää oikeudellisen koskevan ja 33 Päätelmä: esitetään seuraavanlaista organisaatiorakennetta: tasolla EU:n tehtävässään GNSS:n korkean tason ryhmän tukemana. strategisissa päätöksissä komissio tehtävissä toimii tavallisessa Valmistelu-ja käyttöönottovaiheessa soveltuva ohjelmanhallintorakenne, jossa ohjelman hallintoelin toimii aluksi teknisen työryhmän tukemana, ja myöhemmin myönnetään toimilupa välikätenä toimivalle yritykselle. Toimintavaiheessa kevyt Galileon hallinto-organisaatio, joka hallinnoi välikätenä toimivan yrityksen varmistaa kanssa suorituskyvyn ja vastaa rauhanajan puolustus- ja turvallisuuskoordinoinnista. navigointipalvelujen satelliittivälitteisten tarjontaa, Sääntelyä koskevissa kysymyksissä GNSS:n sääntelyä koordinoiva elin, joka kehittää pakolliset standardit, jotka kaikkien jäsenvaltioiden on otettava käyttöön Euroopan laajuisen paikantamis- ja navigointiverkon päämäärien täyttämiseksi. 7. JÄRJESTELMÄN YHTEISKEHITTÄMISEN TOTEUTTAMISKELPOISUUS JA MAHDOLLISET KUMPPANIT: LOPPUPÄÄTELMÄT Kansainvälisten kumppaneiden kanssa tehtäviä sopimuksia varten tarvitaan vielä neuvotteluja, samoin mahdollisesti maanpäällisiä infrastruktuureja ylläpitävien tahojen kanssa. Komissio laatii ehdotuksia neuvottelujen suuntaviivoiksi tapauskohtaisesti ja sovittaa sisällön ja laajuuden eri maiden kanssa ehdotetun yhteistyön luonnetta vastaavaksi (alan teollisuutta koskevat, poliittiset ja turvallisuuskysymykset). Päämääränä on varmistaa, että Euroopan edut turvataan kansainvälisellä tasolla, kuten parlamentti pyysi tammikuussa 1999 antamassaan päätöslauselmassa. Lähitulevaisuudessa vain kahta päätöstä - neuvottelujen käynnistämistä Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation kanssa - ehdotetaan neuvostolle. Tekniset keskustelut jatkuvat sillä välin kun neuvosto harkitsee päätöksistä ja neuvottelujen suuntaviivoista ehdotettuja suosituksia. Muiden maiden, esimerkiksi Japanin, kohdalla on vielä tarpeen käydä kartoittavia keskusteluja. Yhdysvaltojen osalta komissio esittää, että neuvosto käynnistäisi neuvottelut sen olettamuksen pohjalta, että Eurooppa kehittää maailmanlaajuisen järjestelmän, joka on täysin yhteensopiva GPS:n kanssa. Euroopan tulisi pyrkiä osallistumaan mahdollisimman suuressa määrin GPS:n uudenaikaistamisohjelmaan (mukaan luettuna signaalirakenteen kehittäminen) ja mittaustuloksen luotettavuutta seuraavan maailmanlaajuisen verkon kehittämiseen tulevaisuudessa. Yhdysvaltojen kanssa tehtävän sopimuksen pitäisi myös sisältää määräykset sopivasta yhteisestä hallintorakenteesta, joka vastaa politiikkojen ja teknisten kysymysten luotettavuutta seuraavat verkot jne. ). koordinoinnista (signaalirakenne, mittaustuloksen ratkaisumenetelmän Neuvotteluissa täytyisi myös ottaa huomioon erimielisyyksien 34 kehittäminen ja mahdolliset ilmaantua ESA:n vertailevan lisävaatimukset, joita voi tutkimuksen pohjalta. Yhdysvallat on myös tehnyt selväksi, että se voisi harkita kasvattavansa eurooppalaisten näkemysten ja eurooppalaisen panoksen merkitystä GPS:n siviilitoimintojen käytössä tarkoitetun GPS:n siviiliedustus samankaltaista menettelyä laajennuskeskuksissa). Vastavuoroisesti voitaisiin odottaa Yhdysvaltojen kohdalla Galileossa. siviilikäyttöön hallinnossa (esim. ja edellä kohdassa heijastella Venäjän federaation osalta komissio esittää neuvostolle, että käynnistettäisiin yhteisen eurooppalais-venäläisen Galileon kehittämissopimukseen tähtäävät neuvottelut. Sopimuksen täytyisi lähestymistapaa. 3. 2. Yhteiskehittämisen hahmotelmassa täytyisi varautua yhteisen ohjauskomitean luomiseen, jotta voitaisiin sopia asianmukaisen signaalirakenteen kehittämisestä ja koordinoida poliittisia ja teknisiä seikkoja. Tähän kuuluu myös koordinoitu infrastruktuurisuunnittelu tulevien paikantamis-ja navigointi verkkojen kustannustehokasta siirtymävaihetta ja toteutusta varten. Osapuolten oikeudet ja velvollisuudet yhteisessä kehitysohjelmassa pitäisi myös yksilöidä yksityiskohtaisesti, mukaan luettuina erimielisyyksien ratkaisemismenettelyt ja valtuutetut keskusteluosapuolet48. Turvallisuuskysymykset täytyisi myös huomioida. asteittaista kuvattua Venäjän federaation kanssa tehtävän yhteistyön laajuudella on tärkeä merkitys hankkeen kehityksen muille näkökohdille, erityisesti ja neuvotteluissa täytyy täsmentää, mitä voidaan realistisesti saavuttaa ajoissa näitä alueita koskevien päätösten osalta. ja organisaatiorakenteille, rahoitus- 8. TIE TÄSTÄ ETEENPÄIN : STRATEGIAN TOTEUTUS Edellisissä luvuissa esitettyjen päätelmien mukaisesti suositetaan seuraavaa mallia Euroopan GNSS-2 -järjestelmän (Galileon) toteutukseen. EU:n ministerineuvoston ja ehkä myös Eurooppa-neuvoston otaksutaan tekevän tärkeimpiä kysymyksiä koskevat päätökset kesäkuun loppuun mennessä. Euroopan parlamentilla on myös ratkaisevan tärkeä osuus. Tässä yhteydessä ESA:n neuvoston maaliskuussa pitämän kokouksen pitäisi selventää ESA:n mahdollista roolia Galileon ja organisaatioita koskevassa kehityksessä. taloudellisessa teknisessä, Päätösten pitäisi koskea koko jaksoa, myös toimintavaihetta. Merkittävä välitavoite saavutetaan kuitenkin vuoden 2000 lopulla, jolloin on mahdollista arvioida näitä suuntauksia. • strategian käynnistäminen Nyt tarvitaan päätös siitä, että Eurooppa kehittää Galileon, jotta voidaan antaa alan yritysten investointeja varten tarpeellinen poliittinen sitoumus, jotta Eurooppa voi neuvotella järjestelmän ominaisuuksista kansainvälisten kumppanien kanssa ja voidaan varmistaa, että Eurooppa pystyy vaikuttamaan näiden strategisten markkinoiden kehittymiseen. Tarvittavana 48 On tärkeää, että Eurooppa on täysin tietoinen venäläisten kumppanien monista vastuualueista, mukaan luettuina teollisuus, Venäjän avaruusjärjestö ja puolustusministeriö. Internavigatsian kehitys teollis- taloudelliseksi konserniksi, joka on mm. vastuussa GLONASSin kehittämisestä siviilikäyttöön (Venäjän federaation hallituksen 15. 11. 1997 tekemän päätöksen N° 1435 mukaisesti) ja navigointijärjestelmien kehittämisestä Euroopan GNSS-ohjelmien yhteydessä, voi olla hyödyksi hankkeen kohdentamisessa ja koordinoinnissa. 35 sitoumuksena voisi olla se, että Eurooppa-neuvosto käsittelisi Galileota Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaisena hankkeena Euroopan parlamentin suosituksen mukaisesti. Tämä poliittinen sitoumus täytyy muuntaa useiksi yksittäisiksi päätöksiksi, jotka on hahmoteltu tässä. Suositellun Galileon tärkeimmät piirteet ovat: • Sen on oltava avoin, maailmanlaajuinen järjestelmä, täysin yhteensopiva GPS:n kanssa, mutta silti siitä riippumaton, ja Venäjän federaatiolla on merkittävä osa siinä. • Sen pitäisi perustua keskikorkeuskiertoradan (MEO) satelliitteihin ja se sisältäisi kohderyhmältään rajoitetun palvelun. Nyt tehtävät päätökset eivät kuitenkaan saisi rajoittaa mahdollisuuksia mukauttaa suunnittelua teknologian kehitykseen. • Sitä täytyisi kehittää yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyönä siten, että huomattava osa rahoituksesta saadaan Euroopan tasolla (EU ja ESA) ja siten, että luodaan uusia tulolähteitä. • Galileon rahoitus Tässä tiedonannossa on esitetty Galileon mahdolliset kustannukset ja sen rahoitusvaihtoehdot siltä pohjalta, että tarvitaan huomattavaa julkista rahoitusta, koska nykyinen GPS-signaali on käytettävissä ilmaiseksi. Ei ole vielä tarpeellista eikä mahdollista tehdä lopullisia päätöksiä tarkasta jakautumisesta eri rahoituslähteiden välillä, mutta kaikille rahoitusta koskevan lähestymistavan kohdille pyydetään hyväksymistä. Ensinnäkin, merkittävä rahoitus EU:lta tässä vaiheessa antaa hankkeelle vankan perustan. Tämä edellyttää useita yksittäisiä päätöksiä: - asianmukaista rahoitusta Agenda 2000:ssa Euroopan laajuisille liikenneverkoille komission ehdotuksen ja parlamentin lausunnon pohjalta - Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustuesta annetun asetuksen muuttaminen, joka mahdollistaa monivuotiset ohjelmat sekä enintään 20 % rahoituksen hankkeissa, joista on Euroopalle etua, kuten Galileossa - neuvoston ja parlamentin hyväksynnän esitetylle 500 miljoonan euron liikenneverkkojen laajuisten varaamiselle Galileota varten Euroopan monivuotisohj elmassa - komissiolle annettua neuvoston ja parlamentin suositusta, jonka mukaan on edistettävä viidennen puiteohjelman varojen käyttöä noin 120 miljoonaa euron arvosta Galileon kehittämistyöhön. Tulolähteiden osalta: - on päätettävä siitä, valitaanko vaihtoehto, jossa peritään käyttömaksuja vastaanottajilta, mikä voisi tuottaa merkittävän osa hankkeen rahoituksesta. - muut tulolähteet ovat riippuvaisia siitä, kuinka paljon erikoistuneet käyttäjät saaneesta johtamaa maksaisivat paremmasta palvelusta. Komissio on perustamassa yksityisen tai hyväksynnän sektorin laadusta, taatusta 36 Lisäksi: - erikoistyöryhmää, joka vastaa asiaan perehtymisen edellyttämästä merkittävästä lisätyöstä. Kun muut tulolähteet, jotka mahdollistaisivat julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön käynnistämisen, sekä tarvittavat sääntelytoimet on eritelty, komissio voidaan valtuuttaa valmistelemaan asianmukaisia ehdotuksia. julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuva lähestymistapa on hyväksyttävä. Tämä auttaisi parantamaan rahalle saatavaa vastinetta sekä antamaan keskeisen aseman käyttäjien tarpeille ja olisi myös selvä merkki yksityiselle sektorille, että sen on myös vahvistettava omaa sitoumustaan hankkeeseen investoimalla riskipääomaa siihen. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön lisätyötä suorituskykyvaatimuksien, riskien jakamisen ja tulolähteiden osalta, joiden kaikkien pitäisi olla ensisijaisessa asemassa määritysvaiheessa. käynnistäminen huomattavaa edellyttää • Galileon kehittämisen hallinto Tarkkaa organisaatiorakennetta ei tarvitse päättää vielä. Selkeiden järjestelyjen tekeminen määritysvaihetta (kesäkuu 1999 - joulukuu 2000) varten on ensisijainen tavoite. Tämä merkitsee: - sen vahvistamista, että tärkeimmät strategiset päätökset pitäisi tehdä EU:n toimielinrakenteen yhteydessä (eikä pelkästään ensimmäisessä pilarissa) siten, että GNSS:n korkean tason ryhmä tukee komissiota antamalla strategiaa koskevia suuntaviivoja ja osallistumalla Galileo-ohjelman kehitykseen, myös kansainvälisiin keskusteluihin ja neuvotteluihin - komission johtaman ohjelman hallintoelimen perustamista. Hallintoelin kehittäisi asianmukaista ohjelman hallintorakennetta (johon sisältyisi välikätenä toimiva yritys), koordinoisi Galileon tutkimusta ja kehittämistä, päättäisi lopullisesti suorituskykyvaatimuksista sekä esittäisi yksityiseltä sektorilta saadun palautteen perusteella liiketaloudellisia perusteluja julkisen ja yksityisen työryhmä sektorin määritysvaiheessa. Ohjelman hallintoelimen työn pohjalta komissio antaisi suosituksia neuvostolle ja mahdollistaisi siten varmat ohjelman rakennetta ja rahoitusta koskevat päätökset. ja parlamentille määritysvaiheen Hallintoelintä yhteistyölle. tekninen lopussa tukisi Pitkän aikavälin organisaatiorakenteen osalta komissio suunnittelee GNSS:n hallinto- organisaatiota varsinaisessa toimintavaiheessa hallinnoimaan (välikätenä toimivan yrityksen välityksellä) satelliittivälitteisten navigointipalvelujen tarjontaa sekä takaamaan nämä palvelut ja suorituskyvyn. Komission täytyy myös kehitellä lisää sääntelyn koordinoinnin käsitettä nykyisten sääntelyrakenteiden pohjalta. • kansainvälisen ympäristön muodostaminen ja Venäjän Yhdysvaltojen täytyy edetä kartoittavia keskusteluja pidemmälle. Määritysvaiheen tärkeimmät päätökset riippuvat niiden sitoumusten luonteesta, joita kumppanit ovat halukkaita tekemään. Komissio aikoo toimittaa mahdollisimman pian tässä tiedonannossa hahmotellut neuvottelujen suuntaviivat neuvoston hyväksyttäviksi. federaation kanssa 37 Myös muiden maiden kanssa täytyy käydä kartoittavia keskusteluja, jotta voidaan arvioida, missä laajuudessa ne käytännössä osallistuvat Galileo-hankkeeseen. 38 0> •11 +-. s SX) o> ii ON O o 00 o o © o (N VO o o O o «s o o o o o o T-4 o o o o o n a n n i m i o T n e n i m a t t i o l a • • •N es p> o ts o O :© :0 - * •• '8 p> en a :eS tS -S § s 2 D J o I < JA es CW c :es :es ON ON ON •H C/3 u SOJBKCl-SUUE} -JI13J0J U03J-JJBQ es a es '8 e « • PM -C '8 > c es a o I o es o • ** -a: a <u a> a <u -S! es k. o es »i • •• c es wo s. O " • ** H £ MI <=» a o 0> «3 O O •+-» c es f /\ > H 2 >« O -s H il ,*> > ^> JS a O o :^:s? fc '~ = PJ ^ -S a J s 00 HJ SI S o c a s E u g 2 o. s |a 1 <3 (•••ISSNO) U33S3)nUU3feBI ijuiojSajui psj(n|i9Aos 12 co Ijjuaiu §3SSnaiEAB/}ES0 J3SI|IBBdUBBJM a o «3 U3 o. c a> •O i ! O 3 J es > 5 O S <D a o C/3 > :m a CLI >. S eo tL> 1 J3 S Ö o 8 1 s o 3 Liite II a): Galileon suunnitellun kiertoradan pääominaisuudet Galileon avaruussegmenttiä varten voidaan tehdä useita eri hahmotelmia. Kiertoradan tai kiertoratayhdistelmien valinta on komporomissi, johon vaikuttavat useat eri parametrit, kuten satelliittien määrä, peittoalue, kustannukset, tarvittavat maanpäälliset osat jne. LEO (matalakiertorata) LEO-järjestelmää (enintään 2000 km:n korkeudessa) on aiemmin käytetty useissa henkilökohtaisissa tietoliikennejärjestelmissä, kuten Globalstarissa ja Iridiumissa sekä navigoinnin Transit-järjestelmässä. Sen pääasiallisena etuna on vastaanotinten ja satelliittilaitteiden edullisuus. Kiertoaika radalla on kuitenkin 45-90 minuuttia, ja jokainen satelliitti on näkyvissä vain vähän aikaa (noin 15 minuuttia). Siksi satelliitteja tarvitaan paljon. MEO (keskikorkeuskiertorata) MEO (5000-20 000 km:n korkeudessa) valittiin GPS:ään ja GLONASSiin. Molemmat toimivat ympyräradalla noin 20 000 km:n korkeudessa, ja jokainen satelliitti kiertää kaksi täyttä kiertorataa päivässä (kiertoaika radalla on 12 tuntia). Laukaisukustannukset ovat LEO-satelliitteja suuremmat, mutta satelliitteja tarvitaan vähemmän. GEO (geostationäärinen kiertorata) tasolla) on käytetty GEO-järjestelmiä (36 000 km:n korkeudessa päiväntasaajan Japanin kehittämissä ja televisio-, Yhdysvaltain, Euroopan ja satelliittinavigointijärjestelmien laajennuksissa (WAAS:ssa, EGNOSissa ja MSAS:ssa). Satelliitin kiertoaika ympyräradalla on 24 tuntia, joten satelliitit näyttävät olevan paikallaan samassa kohdassa maanpinnan yläpuolella. Pääasiallinen haitta on kuitenkin se, että peittoalue ei ulotu riittävässä määrin suurille leveysasteille. Lisäksi satelliitit ja niiden laukaisu ovat suhteellisen kalliita. tietoliikenne-, IGSO (geosynkroninen kiertorata) IGSO-järjestelmät (jotka ovat muunnelma GEO-järjestelmästä, samoin 36 000 km:n korkeudessa) kiertävät 24 tunnin ympyrärataa, joka on kallistunut päiväntasaajan tasoon päin. Tämä helpottaa napa-alueiden peittoa. Yhtään IGSO-järjestelmää ei ole vielä käytetty kaupallisessa sovelluksessa. Satelliittien ja laukaisujen kustannukset ovat suhteellisen suuret. 40 LIITE II b): LYHENTEET Maailmanlaajuiset järjestelmät GNSS: (Global Navigation Satellite System, maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä) • GNSS-1 • GNSS-2 GPS: (Global Positioning System, maailmanlaajuinen paikantamisjärjestelmä) GLONASS: (Global Navigation Satellite System, maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä) "GALILEO" Maailmanlaajuinen paikan-, nopeuden-ja ajanmääritysjärjestelmä, joka täyttää pysyvästi käyttäjien mahdolliset siviilisovelluksille asettamat vaatimukset. GNSS:n ensimmäinen toteutusvaihe, joka perustuu siviilijärjestelmillä (kuten EGNOSilla, WAASilla ja MSAS:lla) täydennettyihin GPS-ja GLONASS-järjestelmiin. Toisen sukupolven järjestelmä, joka täyttää siviilikäyttäjien paikan-, nopeuden-ja ajanmääritykselle asettamat vaatimukset ja joka pystyy määriteltyjä sovelluksia käytettäessä toimimaan ainoana navigointikeinona. Yhdysvaltain puolustusministeriön kehittämä, omistama ja hoitama satelliittipaikantamisjärjestelmä. Neuvostoliiton kehittämä satelliittipaikantamis-järjestelmä, joka on nyt Venäjän federaation (parhaillaan puolustusministeriön) hoidossa. Ehdotettu Euroopan osuus GNSS-2:sta, joka on satelliittijärjestelmään perustuva ja täysin yhteentoimiva GPS-signaalirakenteen kanssa. Laajennuksiin ja maanpäällisiin järjestelmiin integroituna se muodostaa Euroopan laajuisen paikantamis-ja navigointiverkon. Alueelliset laajennukset on suunniteltu tarjoamaan käyttäjille koko järjestelmän riittävä ja itsenäinen seuranta sekä lisäämään tarkkuutta ja satelliittien käytettävyyttä. EGNOS: (European Geostationary Navigation Overlay System, Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä) MSAS: (MTSAT Satellite-based Augmentation System, MTSAT- Euroopan kehittämä GPS- ja GLONASS-järjestelmien multimodaalinen laajennus. EGNOS integroidaan Galileoon asianmukaisella tavalla. Japanin siviili-ilmailuviraston siviili-ilmailua varten kehittämä GPS- järjestelmän alueellinen laajennus. satelliittien' käyttöön perustuva laajennusjärjestelmä) WAAS: (Wide Area Augmentation System, suuralue-laajennusjärjestelmä) LAAS: (Local Area AugmentationSystem, paikallisalue- laaj ennusjärj este lmä) Korjaava GNSS: Yhdysvaltain ilmailuviraston FAA:n siviili-ilmailua varten kehittämä GPS-järjestelmän alueellinen laajennus. Paikalliselle alueelle tehty laajennus, joka on tavallisesti tarpeen tiettyjä sovelluksia varten. Näihin kuuluvat tarkkuusnavigointi (esimerkiksi lentokoneen laskeutumisen ja laivojen laituriin kiinnittymisen tueksi) ja satelliittisignaalien vahvistaminen, kun se on tarpeen maantieteellisten tekijöiden vuoksi (esimerkiksi suurilla leveysasteilla). Paikallisaluelaajennukset voivat muodostaa pienalueverkkoja. Satelliittivälitteisten perussignaalien (tällä hetkellä GPS ja GLONASS) korjausjärjestelmä, jonka korjauslaskelmat suoritetaan maa-asemalla ja jonka korjaussignaalit lähetetään paikallisten alueiden tai suuralueiden palvelujen parantamiseksi. 1 MTSAT: Multi-functional Transport Satellite, monitoiminen siirtosatelliitti 41 LIITE III a): RAHOITUS SELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Komission tiedonanto Galileo - Euroopan osallistuminen satelliittinavigointipalvelujen uuteen sukupolveen 2. BUDJETTIKOHDAT B5-700 Rahoitustuki Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteisen edun mukaisille hankkeille B6-6 Viides puiteohjelma, käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta (6-6121) ja kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (6-6131) Muita budjettikohtia käytetään tarpeen mukaan. 3. OIKEUSPERUSTA Yksi tai useampi seuraavista oikeusperustoista toteutettavan toiminnan mukaan: Perustamissopimuksen 74 arktikla, 84 artiklan 2 kohta, 113 artikla, 129 c artikla ja 130 i artikla. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä liikenneverkon heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan kehittämiseksi. laajuisen Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä (ja muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) N:o 2236/95 Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä, KOM (98) 723 lopull. , 4. 12. 1998). Muut olennaiset asiakirjat Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kohti Euroopan laajuista paikantamis- ja navigointiverkkoa: maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia Neuvoston päätelmät, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1998, maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevasta eurooppalaisesta strategiasta Euroopan satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevasta eurooppalaisesta strategiasta parlamentin mietintö tammikuulta 1999 maailmanlaajuista 42 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1. Yleistavoite ja paikantamis- navigointiverkkoa: (GNSS) koskeva eurooppalainen Tiedonannossa ehdotetaan jatkoa komission tiedonannossa Kohti Euroopan maailmanlaajuista laajuista satelliittinavigointijärjestelmää strategia (KOM (98) 29 lopull. , 21. 1. 1998) kehitetylle strategialle. Siinä ennakoidaan eurooppalaisen satelliittijärjestelmän Galileon kehittämistä, jolla edistetään Euroopan laajuisen paikantamis- ja navigointi verkon toteuttamista. Tällaisen verkon perustamisen tavoite on parantaa liikennejärjestelmien tehokkuutta antamalla käyttäjille tilaisuus käyttää maantieteellisen paikantamisen ja tarkan ajoituksen mahdollistavaa järjestelmää. Tämä edistää henkilöiden ja tavaroiden kestävää ja turvallista liikkuvuutta, mikä on yksi yhteisen liikennepolitiikan perustavoitteista. Strategia tukee myös muita yhteisön politiikkoja, jotka ympäristönsuojelua, työllisyyttä, koskevat muun muassa yhteenkuuluvuutta sekä kehitysyhteistyötä. teollisuutta, Tarkemmin sanottuna Galileossa lisäarvona olisi kohderyhmältään rajoitettu palvelu, jonka tarjonnassa taattaisiin korkea palvelun taso ja joka tekisi siitä houkuttelevamman niiden käyttäjien kannalta, joille turvallisuus on olennaista ja jotka kiinnittävät huomiota kaupallisiin näkökohtiin. Se myös mahdollistaa ja yksityisen sektorin yhteistyön kehittämisen, jolloin saadaan julkisen merkittävä määrä yksityisiä sijoituksia yleisten strategisten syiden perusteella vaadittavan järjestelmän kehittämiseen. Tiedonannossa on määritelty erilaisia (komission tulolähteitä, joista jotkin vaativat sääntelytoimia mahdollisia ehdotuksia yhteisön toimielimille). Galileo tukee myös Euroopan teollisuuden mahdollisuutta saada osuus nopeasti kasvavilla maailmanlaajuisilla vientimarkkinoilla. 4. 2. Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Galileon täydellinen toteuttaminen on odotettavissa vuosina 2000-2008. Tässä rahoitusselvityksessä on otettu huomioon EU:n talousarvion mukainen rahoitus vain nykyisten rahoitusnäkymien (1999-2006) osalta (varojen myöntämistä on mahdollista jatkaa nykyisten Euroopan laajuisten verkkojen ja viidennen puiteohjelman jälkeisissä ohjelmissa). 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1. Ei-pakolliset menot 5. 2. Jaksotetut määrärahat 5. 3. Oletettu tulolaji Ei sovelleta 43 MENOLAJI - Tukea yhteisrahoitukseen muilta osapuolilta (kuten Euroopan avaruusjärjestö, alan teollisuus, kansalliset avaruusjärjestöt) saatujen osuuksien lisäksi - Tutkimus- j a kehittämistoimet (puiteohj elma) - Toteutettavuustutkimukset (yhteisön osuuden yläraja 50 prosenttia), jotka ovat oikeutettuja saamaan Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hankkeisiin myönnettävää rahoitustukea ja esittelyhankkeet - Tuet ja sij oitusrahastoihin riskipääomasijoitukset Euroopan laajuisten liikenneverkkojen - Tacis-tuki koulutukseen ja Venäjän teollisuuden muuntamiseen sotilaallisista tarkoituksista siviilitarkoituksiin Galileo-ohjelman mukaisesti - Euroopan investointipankin lainoilla rahoitetut korkotuet - Lainatakuumaksut Euroopan investointirahaston takuista RAHOITUSVAIKUTUKSET rajoitetun palvelun sekä 7. 1. Galileon arvioidut kustannukset ovat 1,6-2,2 miljardia euroa. Lisäksi kohderyhmältään ja varmuuden hyväksynnän toteuttaminen aiheuttaa kuluja (noin 600-750 miljoonaa euroa). EU:n talousarvion osalta nämä kulut katetaan jo talousarvioon sisältyvillä rahoitusohjelmilla, pääasiassa Euroopan laajuisiin verkkoihin ja viidenteen puiteohjelmaan osoitetuilla varoilla: Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta puiteohjelman käsitellään Agenda 2000 rahoituksesta on sovittu. Tiedonannossa tuodaan esiin muita mahdollisia rahoituslähteitä. -neuvotteluissa, ja viidennen turvallisuuden GNSS-l:n seuraavasti: ja GNSS-2:n kustannukset ovat jakautuneet tähän mennessä 44 (Miljoonaa euroa) B2-7 Liikenne Maksusitoumus määrärahat Maksumäärärahat B5-700 Euroopan laajuiset verkot Maksusitoumus määrärahat 1995 1996 1997 1998 Yhteensä Jotka jakautuvat seuraavasti: GNSS-1: GNSS-2: 0 0 0,75 0,81 0,81 2,38 2,38 0,27 0,62 0,23 1,12 1,12 0 0 9,50 10,80 6,60 10,04 36,94 36,55 0,39 Maksumäärärahat 4,75 5,39 0,55 7,83 18,52 18,52 0 B6-7 Neljäs puiteohjelma Maksusitoumus määrärahat 8,10 0,40 5,08 4,86 18,43 12,45 5,98 Maksumäärärahat 2,80 2,27 5,15 2,20 12,43 9,95 2,47 B7-8 Tiettyjen yhteisten politiikkojen ulkoiset osat Maksusitoumus määrärahat Maksumäärärahat YHTEENSÄ Maksusitoumus määrärahat 0 0 0,23 0 0 0,23 0 0 0,23 0,23 0,23 0,23 0 0 17,60 12,18 12,49 15,71 57,98 51,61 6,37 Maksumäärärahat 7,55 7,94 6,55 10,26 32,30 29,82 2,47 45 Galileon kehittämisen arvioidut kokonaiskustannukset vuoteen 2008 asti ovat seuraavat1: Miljoonaa euroa2 142 868 188 252 135 249 64 300 1585 suunnittelu Järjestelmän hallinta Avaruussegmentti ja MEO GEO Maanpäälliset osat Toiminta Välisumma rajoitettu Hyväksynnät Turvallisuus Kohderyhmältään palvelu GNSS-organisaatio (vuosittaiset käyttö kustannukset, jotka ovat aluksi riippuvaisia kansallisista hallinnoista siirretystä henkilökunnasta) YHTEENSÄ 2198 Kiinteitä kustannuksia varten on määritetty seuraavat alustavat tulolähteet Euroopan tasolla; tämä koskee vain jaksoa 2000-2006: Rahoituslähteet kiinteitä kustannuksia varten ESA3 EY joka jakautuu seuraavasti: Euroopan laajuiset liikenneverkot Viides puiteohjelma + kuudes puiteohjelma4 YHTEENSÄ milj. euroa 500 740 500 240 1240 Kustannusten jakautuminen on esitetty yksityiskohtaisemmin liitteessä III b). Luvut perustuvat 21 MEO-satelliitin ja 3 GEO-satelliitin järjestelmään. Kehittämisen kokonaiskustannuksia voidaan mahdollisesti vähentää tekemällä teknistä yhteistyötä Venäjän federaation kanssa. Riippuu ESA:n hyväksymismenettelyistä. Tässä oletetaan, että tutkimusohjelman rahoitus jatkuu vuoden 2002 jälkeen, mikä riippuu viidennen puiteohjelman arvioinnin tuloksista. 46 7. 2. Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken5, Erittely 1999 2000 70 2001 70 2002 70 2003 80 2004 70 Miljoonaa euroa (nykyisin hinnoin) 2008 2007 2005 70 2006 70 Euroopan laajuiset verkot (B5-700) Tutkimus (B6-6; vain viides puiteohjelma) 30 30 30 30 Yht. 500 120 Yhteensä 30 100 100 100 80 70 70 70 määr. myöh. määr. myöh. Rahoituksen vuosittainen jakautuminen on viitteellinen ja riippuu sekä hankkeen aikataulusta että rahoituksen saatavuudesta. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET eri ehdotettuihin rahoittamiseksi toteutetaan. Niihin kuuluvat toimien toimet ja arviointi Euroopan sisältyvät Kaikkiin tarkastukset, kertomukset, petostenvastaiset liittyvän yhteisön seuranta rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun muutetun asetuksen 2236/95 mukaisesti. Erityisesti asetuksen 12 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädetään komission henkilöstön paikalla suorittamista säännöllisistä tarkastuksista ja 15 artiklan 5 ja 7 kohdassa säädetään seurannasta ja arvioinnista. Samankaltaiset toimet ovat käytössä muissa asiaan liittyvissä yhteisön rahoitusvälineissä. laajuisten verkkojen alaan välineisiin KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Galileon kehittäminen edellyttäisi huomattavia investointeja sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Yhdysvaltain ja Venäjän hallitusten omiin järjestelmiinsä infrastruktuurin tekemien investointien määrät kuvaavat kuitenkin tällaisen julkisten strategista merkitystä. Esimerkiksi Yhdysvaltain investointien nykyiseen GPS-järjestelmään arvioidaan olevan jo 10 miljardia dollaria, ja järjestelmän vuosittaisten ylläpitokustannusten arvioidaan olevan 420 miljoonaa dollaria. tähänastisten Ilman Galileoa EU olisi turvallisuuden kannalta tärkeiden sovellusten (ilmailu, merenkulku) osalta täysin riippuvainen EU:n ulkopuolelta valvotuista ja hallituista järjestelmistä ilman minkäänlaisia takuita palvelun jatkuvuudesta ja sen riittävästä tasosta. Lisäksi sijoittaminen Galileoon on taloudellisesti järkevää. Yhdysvaltalaisten tutkijoiden arvion mukaan Euroopan GPS-laitteistomarkkinat olivat 228,7 Vuotta 2000 ja sen jälkeistä aikaa koskevat luvut ovat alustavia ja riippuvat asianomaisten rahoitusvälineiden hyväksymisestä. Taulukossa ovat vain yhteisön rahoitusvälineet (eikä esimerkiksi ESA:n rahoitusta). 47 miljonaa dollaria vuonna 1997, ja markkinoiden oletetaan kasvavan siten, että vuonna 2004 markkinat ovat 960 miljoonaa dollaria. Komission teettämässä tutkimuksessa arvioidaan, että kumulatiiviset GNSS-tuotteiden ja -palveluiden markkinat Euroopassa (1998-2007) ovat 39 miljardin euron suuruiset. Uudet tutkimukset ovat vahvistaneet, että mikäli GPS-järjestelmän lisäksi käytettävissä on Galileo, siitä aiheutuu lisää tärkeitä etuja, kuten 40 miljardia euroa lisää laitteiden myynnistä ja 40 miljardia euroa lisäarvopalveluista vuosina 2005- 2023. Arvioidut kokonaisedut pelkästään liikenteen alalla ovat 18 miljardin euron luokkaa viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana. Yhteisön strategialla on seuraavat tavoitteet: — — — — liikennejärjestelmän parantaminen multimodaalisen (liikenteen johtuvien lisääminen, ympäristöhaittojen vähentäminen, vaarallisia tai saastuttavia aineita sisältävien kuljetusten seuranta jne. ) ja samalla turvallisuuden lisääminen tehokkuuden kapasiteetin liikenteestä lisäarvon tarjoaminen erittäin täsmällisellä palvelulla, jolloin palvelutaso on taattu niiden käyttäjien kannalta, joille turvallisuusnäkökohdat ovat tärkeitä voidaan jäsenvaltioiden ja toimielinten välinen läheinen yhteistyö, jotta yhteisön hyödyt suuret saavuttaa mahdollisimman tasolla mahdollisimman pienin kustannuksin jotta maailmanlaajuisen järjestelmän yhteentoimivuuden kehitystä voidaan tukea niin, että se vastaa liikenteen nykyisiä ja tulevia tarpeita, ja Euroopan taloudellisen kasvun edistäminen luomalla lisäarvotuotteille ja -palveluille yhtenäiset standardit ja maailmanlaajuiset markkinat, joilla Euroopan teollisuudella on merkittävät mahdollisuudet. 9. 2. Toimenpiteen perustelut — — ja paikantamisverkon Yhteisön osuus olisi nähtävä niiden toimenpiteiden yhteydessä, joiden tavoitteena on toteuttaa Euroopan laajuisten liikenneverkkojen, erityisesti liikennepolitiikan navigointi- kehittämistä koskevat suuntaviivat. Yhteistyön järjestäminen niin, että noudatetaan Euroopassa käytettävissä olevia resursseja hyödyntävää selvää strategiaa, on ainoa keino varmistaa Euroopan osuus GNSS:n kehittämisessä. ja yhteisen laajuista paikantamis- Tiedonannossaan Kohti Euroopan ja navigointiverkkoa (KOM (98) 29 lopull. , 21. 01. 1998), jota neuvoston 17 päivänä maaliskuuta 1998 annetut päätelmät tukivat, komissio esitti, että on tarpeen kehittää tehokas ja kohtuullisin kustannuksin saavutettava sovelluttava navigointi- siviilikäyttöön ja oltava yhteensopiva sotilaallisten käyttötarkoitusten kanssa. Järjestelmän turvallisuustason on oltava korkea ja on taattava se, että järjestelmät, joista turvallisuus on riippuvainen, ovat riittävästi Euroopan hallinnassa. Lisäksi on varmistettava, että Euroopan paikantamisjärjestelmä, jonka on ja 48 teollisuudella satelliittinavigointimarkkinoilla. on mahdollisuuksia kehittyvillä — lopull. , Komissio suositteli avaruutta koskevassa tiedonannossaan (KOM (96) erityinen 617 toimintasuunnitelma GNSS:n kehittämiseksi Euroopan teollisuuden tärkeimpiin kuuluvana avaruussovelluksena. valmisteltava 4. 12. 1996), että on 9. 3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi Toimintaa on seurattava ja arvioitava seuraavien perusteiden mukaisesti: — — — — — kestävän liikkuvuuden edistäminen lisäämällä ilmatilaa hyödyntävää ja muuta liikennekapasiteettia, liikenteen aiheuttamien ympäristöhaittojen väheneminen ja vaarallisia tai saastuttavia aineita sisältävien kuljetusten seuranta, turvallisuuden paraneminen, minkä seurauksena ohjausjärjestelmien virheistä tai pettämisestä aiheutuvat onnettomuudet vähenevät (ilma- alusten laituriin kiinnittyminen, alusten laskeutuminen yhteentörmäykset jne. ), / alusten järkeistäminen johtaa navigointijärjestelmien rakenteeltaan yhdenmukaisempaan ja paremmin yhteentoimivaan, liikenteen nykyisiä ja tulevia tarpeita vastaavaan maailmanlaajuiseen navigoinnin tukijärjestelmään, ja optimointi, mikä terveen ja vapaan kilpailun mahdollistaminen Euroopan teollisuudelle lohkoilla, satelliittinavigoinnin kehittyvien markkinoiden kaikilla mukaan sovellukset, satelliittilaitteiden, maa-asemien ja vastaanottimien kehittäminen ja ylläpito. Tällä on merkittävän myönteinen vaikutus Euroopan taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen. kaupallinen ja muut liikenne lukien Ehdotettu organisaatiorakenne on suunniteltu siten, että hankkeen hallinta on kustannustehokasta ja että siihen kuuluu tehokas valvonta ja arviointi. 49 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION III PÄÄLUOKAN A OSA) jakoa koskevista päätöksistä, Toimenpidettä varten tarvittavat hallintoresurssit riippuvat komission vuotuisista resurssien joissa otetaan erityisesti huomioon lisähenkilöstö ja budjettivallan käyttäjän myöntämät resurssit. Lisätarpeet eivät saa missään tapauksessa vaikuttaa ennalta päätöksiin, joita komission on tehtävä seuraavista seikoista: lisähenkilöstön tarve vuotuisten talousarvioesitysten puitteissa resurssien j akaminen. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimi Toimintaa varten nimitettävä henkilöstö Vakinainen Väliaikainen A B C Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä 4 2 2 8 josta PO:n tai kyseisen yksikön nykyistä henkilöstöä 2 1 1 4 Kesto lisä henkilöstöä 2 1 1 4 3 3 3 3 10. 2. Lisähenkilöstön kokonaisvaikutus rahoitukseen Virkamiehet Väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö (budjettikohta ilmoitettava) YHTEENSÄ Määrä (euroa) 2 520 000 Laskentatapa 8 x3 vuottax 105 000 2 520 000 Määrät tarkoittavat lisähenkilöstöstä aiheutuvia kokonaiskuluja toiminnan koko keston ajalta (jos se on vahvistettu) tai 12 kuukaudelta (jos se on avoin). 10. 3. Muiden toimintamenojen lisääntyminen toimenpiteen vuoksi Budjettikohta (numero ja osasto) A-7010 (Työmatkat, matkat) Määrä (euroa) Laskentatapa 105 000 työmatkaa 30 yhteisössä 25 työmatkaa yhteisön ulkopuolelle vuosittain vuosittain YHTEENSÄ 105 000 Arvioidut työmatkakulut, kun talousarviossa osoitetut varat jaetaan uudelleen: momentti A-130. 50 Liite III b): Galileo - yksityiskohtainen selvitys kustannusten jakautumisesta KIINTEÄT KUSTANNUKSET Kehitystyö (Toteutus) EGNOSin uudelleen käyttö (2 koelentoa) 2000-2005 21 MEO:ta 3 GEO:ta Toteutus kustannukset yhteensä 2005- 2008 E 2000/2008 MUUTTUVAT KUSTAN NUKSET vuosittain Vuoden 2008 jälkeen Järjestelmän suunnittelu ja hallinta Järjestelmän suunnittelu-ja hallintokustannukset yhteensä Avaruudessa sijaitsevat osat MEO Laitteet Alusta Laukaisut Vakuutus GEO Laitteet Alusta Laukaisut Vakuutus Avaruudessa sijaitsevat osat yhteensä Maanpäälliset osat Järjestelmä MEO-asema GEO-asema Maanpäälliset osat yhteensä Toiminta Toiminta yhteensä Välisumma Hyväksynnät Turvallisuus Kohderyhmältään rajoitettu palvelu GNSS-organisaatio (vuosittaiset käyttökustannukset, jotka ovat aluksi riippuvaisia kansallisista hallinnoista siirretystä henkilökunnasta) YHTEENSÄ 15 37 90 142 1,2 65 83 25 173 - - 188 34 - 50 24 38 48 18 128 68 JJ 20 121 55 341 26 32 50 116 158 232 86 - 70 67 26 755 92 21 18 131 80 1056 189 32 200 205 279 280 104 - 95 67 26 1056 252 135 1585 249 64 300 60 10,8 70,8 56 128 5,6 - 6,4 15 272 449 1477 2198 155 Edellä mainitut luvut perustuvat alan teollisuuden esittämiin lukuihin ESA:n vertailevan GNSS-2 -tutkimuksen yhteydessä. Ne ovat vain suuntaa-antavia eivätkä välttämättä kuvasta komission näkemystä. 51 LIITE IV : MARKKINATUTKIMUS JA TALOUDELLISET EDUT Jotkin Galileon pääeduista ovat poliittisia eivätkä niinkään taloudellisia. Näitä etuja on varsinkin se, että turvallisuuden kannalta tärkeät palvelut säilyvät Euroopan hallinnassa. Muita taloudellisia etuja, kuten "vakuutusta" tulevia GP S-käyttömaksuja vastaan, on vaikea ilmaista määrällisesti. Siitä syystä seuraava analyysi ilmaisee vain osittaisen näkökulman, ja siinä keskitytään seuraaviin seikkoihin1: • Miten Galileo laajentaa satelliittinavigointimarkkinoita: pääasiassa siksi, että GPS ja Galileo voivat yhdessä tarjota tarkempaa ja luotettavampaa palvelua. • Miten Galileo parantaa eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksia: koska yritykset saavat suuremman osuuden suuremmista markkinoista. • Mitkä ovat Galileon suorat ja epäsuorat edut käyttäjille. Ei ole olemassa luotettavia lukuja siitä, miten paljon saadaan aikaan säästöjä, kun olemassa olevat navigointitukijärjestelmät korvataan Galileolla - tosin säästöt ovat todennäköisesti merkittävät. Markkinaennusteisiin on suhtauduttava melkoisen varovaisesti, kun kyseessä on näin pitkä aikaväli ja alue, jolla tekninen muutos on nopeaa. Tosin suuruusluokka viittaa siihen, että taloudelliset edut ovat kaiken kaikkiaan hyvin merkittävät. (Esimerkiksi seuraavan sukupolven matkaviestinjärjestelmä UTMS voi joissakin tapauksissa toimia yhdessä Galileon kanssa ja korvata Galileon joidenkin toimintojen osalta. ) Hankkeen määritysvaiheen (kesäkuu 1999 - joulukuu 2000) ensisijaisena tavoitteena on saattaa markkinatutkimus tasolle, jolla voidaan tehdä varmoja päätöksiä järjestelmän toiminnasta ja jolla yksityinen sektori on valmis tekemään rahoitukseen liittyviä sitoumuksia odotettujen tulojen perusteella. On tärkeää tehdä ero tässä liitteessä määritettyjen Galileon sosioekonomisten etujen ja taloudellisen kannattavuuden välillä. Monet tässä liitteessä määritetyistä eduista eivät tuota tuloja ilman sääntelytoimia. Siitä huolimatta näkymien laajemmista sovellusmarkkinoista pitäisi houkutella Euroopan teollisuutta osallistumaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön Galileon toteuttamiseksi. Galileon vaikutus satelliittinavigointimarkkinoihin Markkinakasvun avainmittari on markkinoille pääsyn nopeus, joka osoittaa, kuinka suureen osaan tiettyä tuoteluokkaa (esim. uusia autoja) on asennettu navigointilaite. Ennusteiden mukaan markkinoille pääsy nopeutuu, ja saturaatiopiste saavutetaan nopeammin, kun suunnitelmaan kuuluu Galileo ja GPS, eikä ainoastaan GPS. Muun muassa seuraavilla segmenteillä ero on hyvin merkittävä: • autojen navigointilaitteet (saavutetaan maksimi 93 % vuonna 2013 verrattuna 90 %:iin vuonna 2016) • rautatiet (saavutetaan maksimi 50 % vuonna 2019 verrattuna 10 %:iin vuonna 2016) • kaluston hallinta (saavutetaan maksimi 95 % vuonna 2013 verrattuna 90 %:iin vuonna 2016) 1 Suurin osa näistä luvuista on peräisin tiedoista, jotka alan teollisuus toimitti ESA:n vertailevaan tutkimukseen. 52 • matkapuhelimet (saavutetaan maksimi 70 % vuonna 2014 verrattuna 55 %:iin vuonna 2018). Tämä ero selittyy sillä, että nämä segmentit reagoivat erittäin herkästi palvelun ylläpitoon ja tarkkuuteen laaksoissa), joissa "perinteisillä" GP S-vastaanottimilla on vaikeuksia ja joissa palvelu paranee Galileon ja GPS:n yhteentoimivuuden kautta. ja maastossa (esim. metsämailla ja syvissä taajamissa Taloudelliset edut Euroopalle käyttäjille) suuremmista markkinoista (alan eurooppalaisten yritysten satelliittinavigointimarkkinoilla GP S-perussuunnitelman Seuraavassa taulukossa on esitetty arvio laitemyynnistä ja lisäarvopalveluista koituvista liikevaihto, suorat edut taloudellisista kokonaiseduista eurooppalaisille ja GPS+Galileo-suunnitelman osalta. Sen mukaan Galileosta saatavat hyödyt saattaisivat nousta noin 80 miljardiin euroon vuosina 2005-2023. Nämä edut syntyvät (kuten edellä on osoitettu) suuremmasta sekä saamasta markkinaosuudesta. Markkinaosuuden osalta on oletettu, että Euroopan teollisuuden markkinaosuus on huomattavasti korkeampi Galileo+GPS-suunnitelman osalta (vuonna 2005 30 %, joka nousee 60 %:iin vuonna 2023) kuin pelkän GPS-suunnitelman osalta (15 % vuonna 2005 ja 30 % vuonna 2023). Nämä luvut perustuvat alan teollisuudesta tehtyihin tutkimuksiin, mutta virhemarginaali saattaa olla huomattava. Luvuissa ei ole otettu huomioon siirtojen vaikutusta. että Euroopan teollisuuden Näissä luvuissa ei ole kuitenkaan otettu huomioon Galileon epäsuoria etuja niille, jotka eivät käytä palvelua suoraan (esim. ruuhkien väheneminen ja ympäristöhyödyt). Tällaisten etujen voidaan kuitenkin olettaa olevan merkittäviä, sillä yleensä noin puolet ruuhkien aiheuttamista haitoista on epäsuoria. Lisäarvopalvelut 2005-2023 Laitemyynti Yhteensä GPS GPS + Galileo Galileon edut 74 mrd. euroa 79 mrd. euroa 154 mrd. euroa 113 mrd. euroa 122 mrd. euroa 235 mrd. euroa 39 mrd. euroa 43 mrd. euroa 82 mrd. euroa 53 o o o OS a 1 S o •g Cl 1) tn Ct, O O u 3 CA £> u :« :« E S « V n s c a> ^ ~ V S • Vi 3 3 V S • JJL > o o •E 3 « •£. S 0> C5 « -f- o o oo c CU cu * :cd ^ cd O •*—l cd 'e? S :cd 1 CU T3 CL cd Kd •4-> CO <L> a> 52 T3 •SS w. 9 :cd" •£3 'co 3 S «J h „ en S. £2 1-3 5> cu •» M to Ö oo JS s^ tq -$ o ,« cu CO S* 4» S to :cd ^ • T1 ^ O •« /—. 3 i a m. A rs i v i s a •0 o l G R r « CU <u cu §•1 hj -2 (3 to CO ^-^ CU cu C O J4 CO £> cd 1 J- cd 'c? 3 3 cd 6 cd co 0 O M O C cd to. 22 3 CU to g > C >> :cd Ö :cd :cd «r to :cd -^ :cd 1 CU to CU 'S & tu CU 43 3 CO 0 0 1 0 C CU il—• 5 • * -> (1) e 0 J4 0 a CU WJ CO tco ' co 53 cu «3?. cd ^ to G. & ^ ö II "g (* «3 b > J *S J2 11 M- Cd ••—> ISSN 1024-4492 KOM(99) 54 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 16 06 07 Luettelonumero : CB-CO-99-069-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg