title: Risoluzione del Consiglio del 22 febbraio 1999 sugli orientamenti in materia di occupazione per il 1999

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU employment policy
employment policy

text: C 69/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 12. 3. 1999 RISOLUZIONE DEL CONSIGLIO del 22 febbraio 1999 sugli orientamenti in materia di occupazione per il 1999 (1999/C 69/02) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit{ europea, considerando che, a norma dell’articolo 2 del trattato, la Comunit{ ha il compito di promuovere, in particolare, un elevato livello di occupazione, in conformit{ con le conclusioni del Consiglio europeo di Amsterdam del 16 e 17 giugno 1997 e con la risolu(cid:220) zione sulla crescita e l’occupazione, che facevano riferi(cid:220) mento alla procedura contemplata nel nuovo Titolo sul(cid:220) l’occupazione del trattato di Amsterdam e affermavano che il Consiglio dovrebbe adoperarsi per dare immediata esecuzione alle disposizioni pertinenti di tale titolo, in conformit{ con le conclusioni del Consiglio europeo straordinario sull’occupazine, tenutosi il 20 e 21 novem(cid:220) bre 1997, cha ha dato il via al processo di Lussemburgo, basato sull’attuazione di una strategia coordinata euro(cid:220) pea per l’occupazione, in conformit{ con le conclusioni del Consiglio europeo di Vienna dell’11 e 12 dicembre 1998, in materia di occupazione per visti la risoluzione del Consiglio, del 15 dicembre 1997, il sugli orientamenti 1998(cid:216)(˛), le conclusioni del Consiglio europeo di Cardiff del 15 e 16 giugno 1998, nonch~ il contributo di tutti gli Stati membri allo sviluppo del processo esposto nella ri(cid:220) soluzione, in particolare attraverso la presentazione dei piani nazionali di azione per l’occupazione, vista la relazione congiunta sull’occupazione del 1998, preparata con la Commissione, che descrive la situazione dell’occupazione nella Comunit{ ed esamina l’azione de(cid:220) gli Stati membri in attuazione delle loro politiche dell’oc(cid:220) cupazione in linea con gli orientamenti per il 1998, vista la proposta della Commissione, del 14 ottobre 1998, riguardante gli orientamenti in materia di occupazione per il 1999, (˛)(cid:217)GU C 30 del 28. 1. 1998, pag. 1. vista la relazione della Commissione sui modi per miglio(cid:220) rare la paragonabilit{ delle statistiche per sorvegliare e valutare i progressi compiuti nell’ambito della strategia europea per l’occupazione, redatta per il Consiglio euro(cid:220) peo di Vienna, nonch~ i progressi compiuti dalla Com(cid:220) missione e dagli Stati membri in materia di indicatori, di cui alla relazione congiunta sull’occupazione del 1998, vista la risoluzione che incorpora il contributo del Parla(cid:220) mento europeo, visto il parere del Comitato economico e sociale, visto il parere del Comitato delle regioni, visto il parere del comitato per l’occupazione e il mer(cid:220) cato del lavoro, visto il contributo delle parti sociali all’attuazione degli orientamenti in materia di occupazione per il 1998 e i risultati dei contatti istituiti con la (cid:133)troika(cid:176) dei capi di Stato o di governo e la Commissione, (1)(cid:217)considerando che l’occupazione costituisce la prio(cid:220) rit{ assoluta dell’Unione europea; che occorre svol(cid:220) gere un’azione concertata in modo continuo per combattere la disoccupazione e incrementare gli at(cid:220) tuali livelli di occupazione in modo duraturo; (2)(cid:217)considerando che gli orientamenti in materia di occupazione per il 1998, approvati dal Consiglio europeo di Lussemburgo, hanno varato un processo caratterizzato da un’alta visibilit{, un forte impegno politico e un’ampia accettazione da parte di tutti i soggetti interessati; (3)(cid:217)considerando che il Consiglio europeo di Vienna ha incaricato il Consiglio e la Commissione di riferire al prossimo Consiglio europeo di Colonia in merito agli sviluppi del patto europeo per l’occupazione nel quadro del processo di Lussemburgo; (4)(cid:217)considerando che tutti i quindici Stati membri hanno presentato relazioni sull’attuazione dei loro piani nazionali di azione e che su questa base (cid:127) stato intavolato un dialogo fruttuoso con la Com(cid:220) 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 69/3 missione e che si (cid:127) proceduto ad una valutazione reciproca che ha reso possibile il chiarimento degli obiettivi, dei metodi, del finanziamento e dei calen(cid:220) dari delle loro politiche nell’ambito dei rispettivi piani di azione; (12)(cid:217)considerando che occorre dare un maggior ricono(cid:220) scimento e sostegno al ruolo e alla responsabilit{ dei soggetti associati a livello regionale e locale per quanto riguarda la creazione di posti di lavoro e per garantire condizioni e strutture favorevoli; (5)(cid:217)considerando che per garantire l’ulteriore successo della strategia europea per l’occupazione (cid:127) impor(cid:220) tante conservare l’approccio integrato e coordinato basato su politiche macroeconomiche valide e ri(cid:220) forme strutturali nell’ambito dei mercati del lavoro, dei prodotti, dei servizi e dei capitali; (13)(cid:217)considerando che il Fondo sociale europeo fornisce un contributo positivo per la qualificazione di ri(cid:220) sorse umane e che occorrerebbe utilizzare la sua ri(cid:220) forma per potenziare il sostegno alla strategia del(cid:220) l’occupazione; (6)(cid:217)considerando che un simile coordinamento delle politiche dell’occupazione degli Stati membri an(cid:220) drebbe attuato mediante l’adozione da parte del Consiglio, previo parere del comitato per l’occupa(cid:220) zione e il mercato del lavoro, operante in stretta cooperazione con il comitato di politica economica, di orientamenti in materia di occupazione che siano coerenti con gli indirizzi di massima per le politiche economiche e che fissino obiettivi specifici il cui raggiungimento (cid:127) regolarmente verificato appli(cid:220) cando una procedura comune di valutazione dei ri(cid:220) sultati; (7)(cid:217)considerando che l’attuazione degli orientamenti pu(cid:247) variare in funzione della loro natura, dei loro effetti per gli Stati membri e dei loro destinatari; che tali orientamenti devono rispettare il principio di sussidiariet{ e le competenze degli Stati membri in materia di occupazione; (8)(cid:217)considerando che la diversa situazione degli Stati membri rispetto ai problemi trattati dagli orienta(cid:220) menti determiner{ diverse soluzioni o accenti ri(cid:220) spondenti alle singole situazioni; (9)(cid:217)considerando che gli orientamenti in materia di occupazione per il 1999 conservano la struttura a quattro pilastri: migliorare l’occupabilit{, sviluppare l’imprenditorialit{, promuovere l’adattabilit{ delle imprese e dei loro dipendenti e rafforzare le politi(cid:220) che in materia di pari opportunit{ fra uomini e donne; (14)(cid:217)considerando che lo sviluppo sostenibile e l’integra(cid:220) zione delle questioni ambientali in altre politiche comunitarie sono stati riconosciuti dal Consiglio europeo di Amsterdam; che gli Stati membri sono invitati a realizzare tale integrazione nelle proprie strategie nazionali dell’occupazione promuovendo la creazione di posti di lavoro nel settore ambien(cid:220) tale; (15)(cid:217)considerando che il ruolo dei settori culturali nella creazione di posti di lavoro sostenibili va esaminato nel contesto dei piani nazionali di azione; (16)(cid:217)considerando che il Consiglio europeo di Vienna ha invitato la Commissione a presentare, nella prima(cid:220) vera del 1999, una comunicazione sull’integrazione orizzontale delle politiche dell’occupazione a livello comunitario, basata sul futoro articolo 127 che isti(cid:220) tuisce la Comunit{ europea; (17)(cid:217)considerando che il Consiglio europeo di Vienna ha invitato la Commissione a consentire agli Stati membri che lo desiderino di sperimentare aliquote IVA ridotte su servizi ad alto impiego di manodo(cid:220) pera non esposti a concorrenza transnazionale; (18)(cid:217)considerando che l’esperienza nell’attuazione del processo di Lussemburgo nel 1998 ha dimostrato che una semplificazione (cid:127) necessaria per il 1999 e per gli anni successivi; (10)(cid:217)considerando che all’atto dell’elaborazione dei piani nazionali di azione per il 1999 gli Stati membri do(cid:220) vrebbero sfruttare appieno le nuove possibilit{ of(cid:220) ferte dalle tecnologie dell’informazione e della co(cid:220) municazione per quanto riguarda la creazione di posti di lavoro, l’occupabilit{, modelli di organizza(cid:220) zione del lavoro piß flessibili e adattabili e la realiz(cid:220) zazione di progressi nel settore della parit{ di op(cid:220) portunit{; (11)(cid:217)considerando che l’attuazione di detti orientamenti pu(cid:247) contribuire a affrontare il problema del lavora sommerso; ADOTTA LA PRESENTE RISOLUZIONE: 1. (cid:217)Sono adottati gli orientamenti in materia di occu(cid:220) pazione per il 1999 di cui all’allegato. 2. (cid:217)Nel 1999 ciascuno Stato membro presenta al Consi(cid:220) glio e alla Commissione, entro met{ giugno, una rela(cid:220) zione di attuazione, tra l’altro per quanto riguarda il piano nazionale di azione del 1998 e la descrizione delle modifiche apportate al piano nazionale di azione per tenere conto dei cambiamenti introdotti dagli orientamenti per il 1999. C 69/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 12. 3. 1999 3. (cid:217)Il Consiglio prende nota del fatto che la Commis(cid:220) sione, in base alla propria valutazione delle relazioni di attuazione degli Stati membri, presenter{, nel set(cid:220) tembre 1999, la propria proposta di relazione con(cid:220) giunta sull’occupazone e di orientamenti riveduti in materia di occupazione per il 2000. 5. (cid:217)Il Consiglio afferma che le parti sociali a tutti i livelli saranno coinvolte in tutte le fasi di questo processo e daranno un importante contributo all’attuazione dei presenti orientamenti e alla promozione di un elevato livello di occupazione. Tale contributo sar{ regolar(cid:220) mente valutato. 4. (cid:217)Il Consiglio effettuer{, in base alle relazioni di attua(cid:220) zione degli Stati membri e previa ricezione dei pareri del comitato per l’occupazione e il mercato del la(cid:220) voro, un esame dell’attuazione delle politiche sull’oc(cid:220) cupazione degli Stati membri, alla luce degli orienta(cid:220) menti in materia di occupazione. Visti i risultati di tale esame, il Consiglio e la Commissione elabore(cid:220) ranno una relazione congiunta per il Consiglio euro(cid:220) peo in merito alla situazione occupazionale nella Co(cid:220) munit{ e all’attuazione degli orientamenti in materia di occupazione. La relazione congiunta sull’occupa(cid:220) zione del 1999 conterr{ una prima valutazione del(cid:220) l’impatto dei piani nazionali di azione sulla situazione dell’occupazione. 6. (cid:217)Il Consiglio riconosce l’importanza essenziale che ri(cid:220) veste un dialogo ampio e intenso tra tutti i soggetti interessati, vale a dire il Parlamento europeo, il Con(cid:220) siglio, la Commissione, le parti sociali, la Banca cen(cid:220) trale europea e la Banca europea e la Banca europea per gli investimenti, ai fini del successo del processo di Lussemburgo. 7. (cid:217)Il Consiglio invita la Commissione e gli Stati membri a giungere ad un accordo sulla definizione di tutti gli indicatori pertinenti in tempo utile per il prossimo Consiglio europeo di Colonia. ALLEGATO ORIENTAMENTI IN MATERIA DI OCCUPAZIONE PER IL 1999 INTRODUZIONE: OBIETTIVI QUANTITATIVI E INDICATORI _ essenziale che gli orientamenti in materia di occupazione vengano trasformati in concreti piani nazionali d’azione. L’utilizzazione di indicatori comuni, basati su statistiche comparabili, ha un’importanza cruciale ai fini di un controllo e una valutazione efficaci delle politiche, sia a livello nazionale che a livello comuni(cid:220) tario. Finora si (cid:127) fatto ricorso ad indicatori di base di efficienza dell’occupazione in varie relazioni con(cid:220) giunte sull’occupazione ed i lavori relativi agli indicatori comuni di politica, per quanto riguarda gli orien(cid:220) tamenti concreti, sono ben avviati. Si (cid:127) convenuto a Lussemburgo che l’obiettivo finale di un coordina(cid:220) mento delle politiche degli Stati membri in materia di occupazione (cid:127) quello di pervenire ad un significativo aumento del tasso dell’occupazione in Europa su base sostenibile. Al fine di conseguire risultati concreti, gli Stati membri: -(cid:217)sono esortati ad appoggiare il processo di definizione e raccolta di dati comparabili allo scopo di at(cid:220) tuare i tre obiettivi operativi a livello comunitario nel quadro degli orientamenti 1(cid:220)3. In particolare, essi dovranno elaborare dati affidabili sui flussi relativi all’occupazione e alla disoccupazione; -(cid:217)per valutare significativamente i progressi realizzati nell’attuazione degli orientamenti dovranno garan(cid:220) tire che siano disponibili sistemi e procedure per quanto concerne i dati adeguati e raffrontabili. Gli Stati membri sono inoltre invitati a porsi degli obiettivi nazionali che potrebbero essere quantificati laddove possibile ed opportuno. Dovranno altres(cid:243) essere elaborati criteri obiettivi per la selezione delle migliori prassi. 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 69/5 I. (cid:217)MIGLIORARE L’OCCUPABILIT[ Affrontare la disoccupazione giovanile e prevenire la disoccupazione di lunga durata Per frenare l’evoluzione della disoccupazione giovanile e della disoccupazione di lunga durata gli Stati membri intensificheranno i loro sforzi volti a elaborare strategie preventive imperniate sull’occupabilit{, basandosi sull’individuazione precoce delle esigenze individuali; entro un termine che sar{ fissato da ciascuno Stato membro e che non pu(cid:247) essere superiore a quattro anni - termine che pu(cid:247) essere piß lungo per gli Stati membri con un tasso di disoccupazione particolarmente elevato - essi provvede(cid:220) ranno: 1. (cid:217)a offrire a ogni giovane, prima che siano trascorsi sei mesi di disoccupazione, la possibilit{ di rico(cid:220) minciare con un’attivit{ di formazione o di riqualificazione professionale, con la pratica lavorativa, con un lavoro o altra misura che ne favorisca l’inserimento professionale; 2. (cid:217)a offrire anche ai disoccupati adulti, prima che siano trascorsi dodici mesi di disoccupazione, la possibilit{ di ricominciare con uno dei mezzi succitati o, in generale, con un orientamento profes(cid:220) sionale individualizzato. Queste misure preventive e di inserimento dovrebbero essere combinate con misure di reinserimento dei disoccupati di lunga durata. Passare delle misure passive alle misure attive I sistemi previdenziali, fiscali e di formazione devono - all’occorrenza - essere rivisti e adattati in modo da garantire che contribuiscano attivamente all’occupabilit{. Ciascuno Stato membro: 3. (cid:217)si adoperer{ per aumentare sensibilmente il numero delle persone che beneficiano di misure attive atte a facilitarne l’inserimento professionale. Per proporre attivit{ di formazione o altro analogo provvedimento a una piß alta percentuale di disoccupati, fisser{ in particolare l’obiettivo, in fun(cid:220) zione della sua situazione di partenza, di un progressivo ravvicinamento alla media dei tre Stati membri che hanno raggiunto il miglior risultato in materia, pari almeno al 20(cid:216)%. 4. (cid:217)riesaminer{ e, se necessario, modificher{ il proprio sistema previdenziale e fiscale e creer{ incentivi per stimolare i disoccupati o le persone inattive a cercare e sfruttare le opportunit{ di occupazione o di migliore occupabilit{ ed i datori di lavoro a creare nuovi posti di lavoro. Nel contesto di una politica per l’invecchiamento attivo (cid:127) inoltre importante sviluppare misure quali il mantenimento delle capacit{ lavorative, la formazione permanente ad altri accordi di lavoro flessibili, in maniera che i lavoratori anziani possano anch’essi partecipare attivamente alla vita lavorativa. Promuovere un approccio improntato alla compartecipazione L’azione dei soli Stati membri non (cid:127) sufficiente per conseguire i risultati auspicati in materia di inseri(cid:220) mento professionale. Partanto, 5. (cid:217)le parti sociali sono esortate, ai vari livelli di responsabilit{ e di azione, a concludere rapidamente accordi volti ad ampliare le possibilit{ in materia di formazione, pratica lavorativa, tirocini o altre misure atte a facilitare l’inserimento professionale; 6. (cid:217)per contribuire allo sviluppo di una mandopera qualificata e adattabile, gli Stati membri e le parti sociali si adopereranno per promuovere le possibilit{ di formazione permanente, in particolare nei settori delle tecnologie dell’informazione e della comunicazione e in consultazione con il comitato per l’occupazione ed il mercato del lavoro, per definire la formazione lungo tutto l’arco della vita onde stabilire un obiettivo secondo criteri nazionali per le persone che beneficiano di tali misure. Particolare importanza sar{ attribuita alla facilit{ di accesso per i lavoratori anziani. Agevolare il passaggio dalla scuola al mondo del lavoro Le prospettive occupazionali sono scarse per i giovani che abbandonano gli studi senza avere acquisito le capacit{ necessarie per accedere al mercato del lavoro. Partanto gli Stati membri: 7. (cid:217)miglioreranno la qualit{ del loro sistema scolastico, in modo da ridurre sostanzialmente il numero dei giovani che abbandonano prematuramente gli studi. Particolare attenzione dovr{ inoltre essere prestata ai giovani che hanno difficolt{ di apprendimento; C 69/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 12. 3. 1999 8. (cid:217)si adopereranno per suscitare nei giovani una maggiore capacit{ di adattamento ai mutamenti tec(cid:220) nologici ed economici e per dotarli di qualifiche che corrispondano alle esigenze del mercato del lavoro, se del caso istituendo o sviluppando i sistemi di apprendistato. Promuovere un mercato del lavoro aperto a tutti Numerosi gruppi e singoli incontrano particolari difficolt{ ad acquisire le competenze necessarie per accedere al mercato del lavoro e restarvi inseriti. Appare necessario un insieme coerente di politiche che favoriscano l’integrazione di questi gruppi e individui nel mondo del lavoro e che permettano di lottare contro la discriminazione. Ogni Stato membro: 9. (cid:217)prester{ particolare attenzione alle necessit{ delle persone disabili, delle minoranze etniche nonch~ di altri gruppi e individui che possono essere svantaggiati, e svilupper{ forme appropriate di politi(cid:220) che preventive e attive per favorire la loro integrazione nel mercato del lavoro. II. (cid:217)SVILUPPARE L’IMPRENDITORIALIT[ Facilitare la creazione e la gestione di nuove imprese Lo sviluppo di nuove imprese e la crescita delle piccole e medie imprese (PMI) sono essenziali per la creazione di posti di lavoro e per l’aumento delle opportunit{ di formazione per i giovani. Questo processo deve essere promosso incoraggiando la crescita dell’imprenditorialit{ all’interno della societ{, istituendo un quadro normativo chiaro, stabile e prevedibile e migliorando le condizioni per lo sviluppo dei mercati dei capitali di rischio. Gli Stati membri dovrebbero anche ridurre e semplificare gli oneri amministrativi e fiscali a carico delle PMI. Queste politiche sosterranno le iniziative degli Stati membri volte ad affrontare il problema del lavoro sommerso. A tal fine gli Stati membri: 10. (cid:217)presteranno particolare attenzione alla riduzione sensibile delle spese generali e degli oneri ammi(cid:220) nistrativi delle imprese e piß particolarmente delle PMI, in particolare in occasione della creazione di un’impresa e all’atto dell’assunzione di lavoratori supplementari; 11. (cid:217)incoraggeranno lo sviluppo dell’autoimprenditorialit{ esaminando - con l’obiettivo di ridurli - gli ostacoli che, in particolare nell’ambito dei regimi fiscali e previdenziali, possono frapporsi al passaggio all’attivit{ autonoma e alla creazione di piccole imprese, nonch~ promuovendo la forma(cid:220) zione all’imprenditorialit{ e servizi di supporto mirati per gli imprenditori. Avvalersi delle nuove possibilit{ di creare posti di lavoro Se l’Unione europea vuole vincere la sfida dell’occupazione, devono essere messe effettivamente a frutto tutte le possibilit{ di creare nuovi posti di lavoro nonch~ le nuove tecnologie e le innovazioni. A tal fine gli Stati membri: 12. (cid:217)promuoveranno i mezzi per sfruttare appieno le possibilit{ offerte dalla creazione di posti di lavoro a livello locale, nell’economia sociale, nel settore delle tecnologie ambientali e nelle nuove attivit{ connesse al fabbisogno non ancora soddisfatto dal mercato, esaminando nel contempo - con l’obiettivo di ridurli - gli ostacoli che potrebbero agire da freno. In tale contesto si dovr{ tener conto dello speciale ruolo svolto dalle autorit{ locali e dalle parti sociali; 13. (cid:217)svilupperanno condizioni quadro volte a sfruttare appieno il potenziale occupazionale del settore dei servizi e dei servizi connessi con l’industria, ad esempio, attraverso lo sfruttamento del poten(cid:220) ziale occupazionale della societ{ dell’informazione e del settore ambientale per creare posti di lavoro piß numerosi e migliori. Rendere il sistema piß favorevole all’occupazione e invertire a lungo termine la tendenza verso l’aumento degli oneri fiscali e dei prelievi obbligatori sul lavoro (passati dal 35(cid:216)% nel 1980 a oltre il 42(cid:216)% nel 1995). Ciascuno Stato membro: 14. (cid:217)fisser{, se necessario e tenendo conto del livello attuale, un obiettivo di riduzione progressiva del carico fiscale totale e, laddove appropriato, un obiettivo di riduzione progressiva della pressione fiscale sul lavoro e dei costi non salariali dello stesso - in particolare per quanto riguarda il lavoro 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 69/7 scarsamente qualificato e a bassa retribuzione - senza mettere in discussione il risanamento delle finanze pubbliche e l’equilibrio finanziario dei sistemi di previdenza sociale. Esaminer{, se del caso, l’opportunit{ di introdurre un’imposta sull’energia o sulle emissioni inquinanti ovvero altro provvedimento fiscale; 15. (cid:217)esaminer{, senza esservi obbligato, l’opportunit{ di ridurre l’aliquota IVA sui servizi a largo im(cid:220) piego di manodopera non esposti a concorrenza transnazionale. III. (cid:217)INCORAGGIARE L’ADATTABILIT[ DELLE IMPRESE E DEI LORO LAVORATORI Modernizzare l’organizzazione del lavoro Al fine di promuovere l’ammodernamento dell’organizzazione del lavoro e delle sue forme si dovrebbe sviluppare una forte partnership a tutti i livelli appropriati (a livello europeo, nazionale, settoriale, locale, nonch~ a livello delle imprese): 16. (cid:217)le parti sociali sono invitate a negoziare, a tutti i livelli, appropriati accordi volti a modernizzare l’organizzazione del lavoro, comprese formule flessibili di lavoro, al fine di rendere produttive e competitive le imprese e raggiungere il necessario equilibrio tra la flessibilit{ e la sicurezza. Questi accordi possono vertere sull’annualizzazione delle ore di lavoro, sulla riduzione dell’orario di la(cid:220) voro, sulla riduzione degli straordinari, sullo sviluppo del lavoro a tempo parziale, sulla forma(cid:220) zione lungo tutto l’arco della vita e sulle interruzioni della carriera; 17. (cid:217)ciascuno Stato membro esaminer{ l’opportunit{ di introdurre nella sua legislazione tipi di con(cid:220) tratto piß adattabili per tener conto del fatto che l’occupazione assume forme sempre piß diverse. Le persone che lavorano nel quadro di un contratto di questo tipo dovrebbero beneficiare nel contempo di sicurezza sufficiente e di un migliore inquadramento professionale, compatibile con le esigenze delle imprese. Sostenere l’adattabilit{ delle imprese Al fine di aumentare i livelli di qualifica all’interno delle imprese, gli Stati membri: 18. (cid:217)riesamineranno gli ostacoli, in particolare fiscali, che possono frapporsi all’investimento nel capi(cid:220) tale umano e, se del caso, prevederanno incentivi fiscali o di altro tipo per sviluppare la forma(cid:220) zione nell’impresa; esamineranno altres(cid:243) le nuove normative e rivedranno il quadro normativo esi(cid:220) stente per verificare che contribuiscano a ridurre gli ostacoli all’occupazione e a migliorare la capacit{ del mercato del lavoro di adattarsi ai cambiamenti strutturali dell’economia. IV. (cid:217)RAFFORZARE LE POLITICHE IN MATERIA DI PARI OPPORTUNIT[ Approccio basato sull’integrazione di genere Le donne incontrano tuttora particolari problemi nell’accesso al mercato del lavoro, nell’avanzamento professionale, nella retribuzione e nella conciliazione del lavoro con la vita familiare. Per tali ragioni (cid:127) importante tra l’altro: -(cid:217)gerantire che politiche attive rivolte al mercato del lavoro siano disponibili per le donne in propor(cid:220) zione alla loro quota di disoccupazione; -(cid:217)ridurre i disincentivi fiscali, ovunque ne esistano, sull’offerta di forza lavoro femminile; -(cid:217)prestare particolare attenzione agli ostacoli che impediscono alle donne di avviare un’attivit{ auto(cid:220) noma; -(cid:217)garantire che le donne possano trarre benefici effettivi da un’organizzazione flessibile del lavoro. C 69/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 12. 3. 1999 Pertanto, gli Stati membri: 19. (cid:217)adotteranno un approccio basato sull’integrazione di genere nell’attuare gli orientamenti in tutti e quattro i pilastri. Al fine di valutare significativamente i progressi realizzati in quest’ambito, gli Stati membri dovranno prevedere sistemi e procedure adeguati di raccolta dei dati. Affrontare il problema della discriminazione tra donne e uomini Gli Stati membri e le parti sociali dovrebbero provvedere affinch~ la loro volont{ di promuovere le pari opportunit{ si concretizzi in un aumento dell’occupazione femminile. Dovrebbero altres(cid:243) prestare at(cid:220) tenzione allo squilibrio esistente per quanto riguarda la presenza delle donne o degli uomini in alcuni settori di attivit{ e in determinate professioni, nonch~ al miglioramento delle opportunit{ di carriera per le donne. Gli Stati membri: 20. (cid:217)si adoperaranno per ridurre il divario tra il tasso di disoccupazione femminile e quello maschile, attraverso misure di sostegno attivo dell’occupazione delle donne e intraprenderanno iniziative volte a realizzare una presenza equilibrata delle donne e degli uomini in tutti i settori e in tutte le professioni. Avvieranno iniziative positive per promuovere la pari retribuzione per pari lavoro e lavoro di pari valore e ridurre i differenziali di redditi fra donne e uomini. Per ridurre i divari di genere, gli Stati membri prenderanno inoltre in considerazione un piß vasto impiego di misure per la promozione della condizione femminile. Conciliare lavoro e vita familiare Particolarmente importanti per le donne e gli uomini sono le politiche in materia di interruzione della carriera, congedo parentale e lavoro a tempo parziale e regimi di lavoro flessibili che rispondano agli interessi sia dei datori di lavori che dei lavoratori. Al riguardo, si devrebbe accelerare e sorvegliare periodicamente l’attuazione delle pertinenti direttive e accordi delle parti sociali. Occorre altres(cid:243) for(cid:220) nire sufficienti strutture di buona qualit{ per la custodia dei bambini e l’assistenza alle persone non autosufficienti, al fine di favorire l’ingresso e la permanenza delle donne e degli uomini sul mercato del lavoro. A questo proposito (cid:127) fondamentale un’adequata ripartizione delle responsabilit{ familiari. Per rafforzare le pari opportunit{, gli Stati membri e le parti sociali: 21. (cid:217)studieranno, attueranno e incoraggeranno interventi volti a promuovere politiche in favore delle famiglie, compresi servizi di assistenza economicamente sostenibili, accessibili e di alta qualit{ per i figli e altri familiari a carico, nonch~ regimi relativi al congedo parentale e ad altri tipi di congedo. Facilitare il reinserimento sul mercato del lavoro Gli Stati membri: 22. (cid:217)presteranno particolare attenzione alle donne e agli uomini che intendono reinserirsi sul mercato del lavoro dopo un periodo di assenza e, a tal fine, esamineranno i mezzi atti a sopprimere pro(cid:220) gressivamente gli ostacoli che si frappongono al reinserimento


title: 1999/162/EF: Rådets afgørelse af 22. februar 1999 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
appointment of staff

formats: html pdf print

text: L 54/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 1999 R(cid:143)DETS AFGØRELSE af 22. februar 1999 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget (1999/162/EF) R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 198 A, under henvisning til R(cid:134)dets afgørelse 98/110/EF af 26. januar 1998 (1) om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget, i betragtning af, at en plads som suppleant til ovennævnte udvalg er blevet ledig, efter at januar 1999; Arnold Vaatz er tr(cid:134)dt tilbage, hvilket R(cid:134)det blev underrettet om den 29. under henvisning til indstillingen fra den tyske regering — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste artikel Mathias R(cid:148)ssler beskikkes som suppleant til Regionsudvalget som efterfølger for Arnold Vaatz for den resterende del af dennes mandatperiode, dvs. indtil den 25. januar 2002. Udfærdiget i Luxembourg, den 22. februar 1999. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne H. -F. von PLOETZ Formand (1) EFT L 28 af 4. 2. 1998, s. 19


title: Besluit van de Raad van 22 februari 1999 houdende benoeming van een lid en een plaatsvervangend lid van het Raadgevend Comité voor de opleiding op het gebied van de architectuur

eurovoc_concepts:
Ireland
advisory committee (EU)
appointment of staff
architecture
vocational training

text: 12. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 69/1 I (Mededelingen) RAAD BESLUIT VAN DE RAAD van 22 februari 1999 houdende benoeming van een lid en een plaatsvervangend lid van het Raadgevend Comit~ voor de opleiding op het gebied van de architectuur DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, (1999/C 69/01) Gelet op Besluit 85/385/EEG van de Raad van 10 juni 1985 houdende instelling van een Raadgevend Comit~ voor de opleiding op het gebied van de architectuur(cid:216)(˛), inzonderheid op de artikelen 3 en 4; Overwegende dat de Raad bij zijn besluit van 26 februari 1996(cid:216)(ˇ) de heer Michael O’CON(cid:220) NELL en de heer Tim MAWE respectievelijk tot lid en tot plaatsvervangend lid heeft benoemd voor het tijdvak tot en met 25 februari 1999; Overwegende dat de lerse regering de heer Michael McCARTHY ter vervanging van de heer Michael O’CONNELL en mevrouw Nancy CALLAGHAN ter vervanging van de heer Tim MAWE heeft aangewezen, BESLUIT: Artikel 1 De heer Michael McCARTHY wordt benoemd tot lid van het Raadgevend Comit~ voor de opleiding op het gebied van de architectuur ter vervanging van de heer Michael O’CONNELL voor de verdere duur van zijn ambtstermijn, dat wil zeggen tot en met 25 februari 1999. Artikel 2 Mevrouw Nancy CALLAGHAN wordt benoemd tot plaatsvervangend lid van het Raadgevend Comit~ voor de opleiding op het gebied van de architectuur ter vervanging van de heer Tim MAWE voor de verdere duur van zijn ambtstermijn, dat wil zeggen tot en met 25 februari 1999. Gedaan te Luxemburg, 22 februari 1999. Voor de Raad De Voorzitter H. (cid:220)F. von PLOETZ (˛)(cid:217)PB L 223 van 21. 8. 1985, blz. 26. (ˇ)(cid:217)PB C 74 van 14. 3. 1996, blz. 1


title: Rozhodnutie Rady z 22. februára 1999 o uzavretí Rámcovej dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a republikami Kostarika, Salvádor, Guatemala, Honduras, Nikaragua a Panama

eurovoc_concepts:
Central America
agreement (EU)
cooperation agreement
framework agreement

text: 11/zv. 31 SK Úradný vestník Európskej únie 21 31999D0194 L 63/38 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 12. 3. 1999 ROZHODNUTIE RADY z 22. februára 1999 o uzavretí Rámcovej dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a republikami Kostarika, Salvádor, Guatemala, Honduras, Nikaragua a Panama (1999/194/ES) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, Článok 2 so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 113 a 130y v súvislosti s prvou vetou jej článku 228 ods. 2 a prvým odsekom ods. 3, Predseda Rady urobí za spoločenstvo oznámenie uvedené v článku 37 tejto dohody. so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (2), keďže spoločenstvo by na dosiahnutie svojich cieľov v oblasti rámcovú vonkajších hospodárskych vzťahov malo schváliť dohodu o spolupráci s republikami Kostarika, Salvádor, Guate- mala, Honduras, Nikaragua a Panama, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Rámcová dohoda o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a republikami Kostarika, Salvádor, Guatemala, Honduras, Nikaragua a Panama sa týmto za spoločenstvo schvaľuje. Texty aktov uvedených v prvom odseku sú prílohou k tomuto rozhodnutiu. Článok 3 Komisia s pomocou predstaviteľov členských štátov bude zastupovať spoločenstvo v spoločnom výbore ustanovenom podľa článku 33 tejto dohody. Článok 4 Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. V Luxemburgu 22. februára 1999 Za Radu predseda H. -F. von PLOETZ (1) Ú. v. ES C 77, 18. 3. 1993, s. 30. (2) Ú. v. ES C 255, 20. 9. 1993, s. 167


title: Decisión nº 476/1999/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 22 de febrero de 1999 por la que se modifica la Decisión nº 2085/97/CE por la que establece un programa de apoyo, que incluye la traducción, en el ámbito del libro y de la lectura (Ariane)

eurovoc_concepts:
EU programme
cultural cooperation
cultural policy
cultural transmission
literature
translation

text: 5. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 57/1 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) DECISI(cid:222)N No 476/1999/CE DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO de 22 de febrero de 1999 por la que se modifica la Decisi(cid:155)n no 2085/97/CE por la que establece un programa de apoyo, que incluye la traducci(cid:155)n, en el (cid:145)mbito del libro y de la lectura (Ariane) EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su art(cid:146)culo 128, Considerando que, a la espera de la adoci(cid:155)n de dicha Propuesta, es necesario garantizar la continuidad de la acci(cid:155)n cultural de la Comunidad Europea en los (cid:145)mbitos cubiertos por el programa Ariane, Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n (1), DECIDEN: Visto el dictamen del Comit(cid:130) de las Regiones (2), De conformidad con el procedimiento previsto en el ar- t(cid:146)culo 189 B del Tratado (3), Considerando que en virtud de la Decisi(cid:155)n no 2085/97 del Parlamento Europeo y del Consejo (4) se estableci(cid:155) un programa de apoyo, que incluye la traducci(cid:155)n (programa «Ariane»), en el (cid:145)mbito del libro y de la lectura para el per(cid:146)odo comprendido entre el 1 de enero de 1997 y el 31 de diciembre de 1998; Considerando que el p(cid:145)rrafo tercero del art(cid:146)culo 8 de las dicha Decisi(cid:155)n contempla la adopci(cid:155)n de todas medidas apropiadas para evitar una interrupci(cid:155)n del programa as(cid:146) establecido; Considerando que, con fecha de 28 de mayo de 1998, la Comisi(cid:155)n present(cid:155) al Parlamento Europeo y al Consejo una Propuesta de Decisi(cid:155)n que establece un (cid:156)nico instru- mento de financiaci(cid:155)n y programaci(cid:155)n para la coopera- ci(cid:155)n cultural para el per(cid:146)odo que va del 1 de enero del a(cid:157)o 2000 al 31 de diciembre del a(cid:157)o 2004; Art(cid:146)culo 1 La Decisi(cid:155)n no 2085/97/CE se modifica de la siguiente manera: 1) En el art(cid:146)culo 1, la fecha de «31 de diciembre de 1998» se sustituye por la de «31 de diciembre de 1999». 2) En el art(cid:146)culo 6, el importe de «7 millones de ecus» se sustituye por el de «11,1 millones de EUR». Art(cid:146)culo 2 La presente Decisi(cid:155)n entrar(cid:145) en vigor el 1 de enero de 1999. Hecho en Bruselas, el 22 de febrero de 1999. Por el Parlamento Europeo Por el Consejo El Presidente J. M. GIL-ROBLES El Presidente K. -H. FUNKE (1) DO C 319 de 16. 10. 1998, p. 13 y DO C 372 de 2. 12. 1998, p. 28. (2) DO C 51 de 22. 2. 1999, p. 92. (3) Dictamen del Parlamento Europeo, de 9 de octubre de 1998 (DO C 328 de 26. 10. 1998, p. 237), Posici(cid:155)n Com(cid:156)n del Consejo, de 20 de noviembre de 1998 (DO C 404 de 23. 12. 1998, p. 17) y Decisi(cid:155)n del Parlamento Europeo, de 17 de diciembre de 1998 (a(cid:156)n no publicada en el Diario Oficial). Decisi(cid:155)n del Consejo, de 8 de febrero de 1999. (4) DO L 291 de 24. 10. 1997, p. 26


title: Nařízení Rady (ES) č. 423/1999 ze dne 22. února 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 975/98 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh

eurovoc_concepts:
euro
issue of securities
monetary union
money
technical specification

text: 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 167 31999R0423 L 52/2 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 27. 2. 1999 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 423/1999 ze dne 22. února 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 975/98 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 105a odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2), padesáticentové mince ze 7 g na 7,8 g; že k vyhovění požadav- kům Evropské unie nevidomých a k zamezení jakéhokoli je žádoucí nebezpečí nesprávného výkladu v budoucnosti pozměnit specifikaci hrany padesáticentové a deseticentové mince „profilovanou hranu s jemnými zoubky“, jež lépe vyjadřuje profil hrany, k němuž dala u těchto dvou mincí Evropská unie nevidomých původně souhlas; vroubkované“ na „hrubě z vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby změny technických spe- cifikací byly omezeny na hmotnost padesáticentové mince a na hranu deseticentové a padesáticentové mince, aby nebyl narušen harmonogram výroby a zavedení euromincí k 1. lednu 2002, jednajíc v souladu s postupem stanoveným v článku 189c Smlouvy (3), vzhledem k tomu, že článek 1 nařízení (EC) č. 975/98 (4) sta- noví technické specifikace osmi nominálních hodnot první série euromincí; že ředitelé mincoven vypracovali na základě uvedeného nařízení podrobnější specifikace nezbytné pro výrobu; PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 vzhledem k tomu, že výrobci prodejních automatů po pro- zkoumání těchto podrobnějších specifikací požádali o zvýšení hmotnosti padesáticentové mince, aby zajistili větší rozeznatel- nost této mince a snížili riziko podvodu; že Evropská unie nevidomých testovala vzorky z prvních výrobních zkoušek a vznesla stížnost proti vroubkování hrany padesáticentové a deseticentové mince, jež neodpovídalo vroubkování na vzorcích, se kterými vyslovila souhlas v průběhu konzultačního postupu předcházejícího přijetí nařízení (ES) č. 975/98; že pro zajištění přijetí nového systému uživateli se zdá být vhodné vyhovět žádostem vyjádřeným výrobci prodejních automatů i Evropskou unií nevidomých; že k vyhovění požadavkům výrobců prodejních automatů je nezbytné zvýšit hmotnost (1) Úř. věst. C 296, 24. 9. 1998, s. 10. (2) Stanovisko ze dne 16. v Úředním věstníku). listopadu 1998 (dosud nezveřejněné (3) Stanovisko Evropského parlamentu z 18. listopadu 1998 (Úř. věst. C 379, 7. 12. 1998). Společný postoj Rady z 21. prosince 1998 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Evropského parlamentu z 9. února 1999 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). (4) Úř. věst. L 139, 11. 5. 1998, s. 6. V článku 1 nařízení (ES) č. 975/98 se tabulka mění takto: 1. Čtvrtý řádek týkající se padesáticentové mince se mění takto: a) ve třetím sloupci se číslo „1,69“ nahrazuje číslem „1,88“; b) ve čtvrtém sloupci se číslo „7“ nahrazuje číslem „7,8“; c) v osmém sloupci se slova „hrubě vroubkovaná“ nahra- zují slovy „profilovaná s jemnými zoubky“. 2. V šestém řádku týkajícím se deseticentové mince, v osmém sloupci se slova „hrubě vroubkovaná“ nahrazují slovy „pro- filovaná s jemnými zoubky“. 168 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 1999. Článek 2 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvou, s výhradou čl. 109k odst. 1 a protokolů č. 11 a 12. V Lucemburku dne 22. února 1999. Za Radu předseda H. -F. von PLOETZ


title: Rådets forordning (EF) nr. 397/1999 af 22. februar 1999 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Taiwan og om endelig opkrævning af den indførte midlertidige told

eurovoc_concepts:
Taiwan
anti-dumping duty
import
originating product
two-wheeled vehicle

text: 25. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 49/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 397/1999 af 22. februar 1999 om indførelse af en endelig antidumpingtold p(cid:134) importen af cykler med oprin- delse i Taiwan og om endelig opkrævning af den indførte midlertidige told R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) — Bikeurope BV, Utrecht, Nederlandene. under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det (5) under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, stk. 4, under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og (6) ud fra følgende betragtninger: Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, p(cid:134) grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at anbefale en endelig antidumpingtold og indførelse endelig opkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. De fik ogs(cid:134) en frist til at fremsætte bemærkninger efter fremkom- sten af disse oplysninger. af Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev taget i betragtning, og den endelige afgørelse blev ændret i overensstemmelse dermed, hvor det blev anset for berettiget. A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER (1) (2) (3) (4) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/98 (2) (i det følgende benævnt »forordningen om midler- tidig told«) blev der indført en midlertidig antidum- pingtold p(cid:134) importen til Fællesskabet af cykler henhørende 8712 00 10, 8712 00 30 og 8712 00 80 med oprindelse i Taiwan. KN-kode under B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE Efter indførelsen af den midlertidige antidumping- told fremsatte en række berørte parter skriftlige bemærkninger. De parter, der anmodede Kommissionen om at blive hørt, fik lejlighed dertil. Kommissionen vedblev med at indhente og efter- prøve alle de oplysninger, som den fandt nødven- dige til brug for sin endelige afgørelse. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende importør, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med nogen taiwansk eksporterende producent, og som havde hjemsted i Fællesskabet: (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18). (2) EFT L 238 af 26. 8. 1998, s. 10. (7) (8) C. DEN P(cid:143)GÆLDENDE VARE OG SAMME VARE Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger til definitionen af den p(cid:134)gældende vare og samme vare, bekræftes indholdet af betragtning 13 til 19 i forordningen om midlertidig told. D. NYE EKSPORTERENDE PRODUCENTER I TAIWAN i eksporterende producenter Som nævnt forordningen om midlertidig told besluttede Kommissionen p(cid:134) baggrund af det store antal i Taiwan at benytte stikprøveteknikker i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt grundforordningen). Der er ikke fremsat nogen bemærkninger om udvælgelsen af stikprøven af eksporterende producenter, der blev godtaget af den sammenslutning, som repræsenterer dem. En m(cid:134)ned før de midlertidige foranstaltninger blev truffet, gav en række eksporterende producenter i Taiwan sig til kende og anmodede om status som at nye Kommissionen havde truffet de midlertidige foran- staltninger, undersøgte den ved hjælp af et særligt ikke havde spørgeskema, om disse eksporterende producenter. selskaber Efter L 49/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 1999 eksporteret den p(cid:134)gældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, om de begyndte at ekspor- tere til Fællesskabet efter denne periode eller havde indg(cid:134)et en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet, og om de ikke var forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Taiwan, der er omfattet af antidumpingforanstalt- ningerne over for den p(cid:134)gældende vare. De ekspor- terende producenter, der kunne godtgøre, at de opfyldte de ovennævnte kriterier, blev betragtet som nye eksporterende producenter og indrømmet samme behandling med hensyn til endelige foran- staltninger som de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, dvs. en antidumpingtold beregnet i henhold til artikel 9, stk. 6, i grundforordningen. (9) Samme behandling bør indrømmes enhver anden ny eksporterende producent, der, efter at de ende- lige foranstaltninger er truffet, fremlægger tilstræk- kelig dokumentation for, at den p(cid:134)gældende opfylder de ovennævnte kriterier. E. DUMPING 1. Normal værdi 1. Metode til beregning af den normale værdi (13) (10) Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger om den metode, der er benyttet til beregning af den normale værdi, efter at de midlertidige foranstalt- ninger blev truffet, bekræftes resultaterne i betragt- ning 27 til 31 i forordningen om midlertidig told. (11) 2. Produktionsomkostninger Efter at de midlertidige foranstaltninger var truffet, bestred en virksomhed, at produktionsomkostnin- gerne i henhold til dens egne regnskaber blev benyttet til beregning af den normale værdi. Den hævdede, at de produktionsomkostninger der fremgik af dens besvarelse af spørgeskemaet, skulle anvendes i stedet, fordi disse var mere nøjagtige. Desuden hævdede den, at der — eftersom visse toldafgifter, der p(cid:134)løb for varen, n(cid:134)r den blev solgt p(cid:134) det i dens regnskaber blev lagt til kapacitetsomkostningerne for alle varer — skulle foretages en anden fordeling i forbindelse med dumpingberegningerne. indenlandske marked, (12) Det blev som led i undersøgelsen p(cid:134) stedet fundet godtgjort, at virksomhedens regnskaber gav meget mere detaljerede oplysninger om produktionsom- kostningerne for hver model end dem, der var anmodet om i spørgeskemaet. Desuden viste undersøgelsen, at der var betydelige uoverensstem- melser mellem de produktionsomkostninger, der fremgik af svaret p(cid:134) spørgeskemaet, og produkti- onsomkostningerne i virksomhedens regnskaber. Virksomheden undervurderede i sit svar p(cid:134) spørge- systematisk produktionsomkostningerne skemaet for de modeller, der blev eksporteret til Fælles- skabet, og overvurderede produktionsomkostnin- gerne for de modeller, der blev solgt p(cid:134) det inden- landske marked. et mere sandfærdigt billede Virksomheden begrundede ikke sin p(cid:134)stand om, at de omkostninger, der fremgik af svaret p(cid:134) spørge- skemaet, gav af omkostningerne ved produktionen af den p(cid:134)gæl- dende vare end de omkostninger, der fremgik af dets regnskaber. Hvad ang(cid:134)r fordelingen af visse sammen med kapacitetsomkostnin- toldafgifter gerne, kunne virksomheden ikke p(cid:134) grundlag af de oplysninger, der var afgivet i svaret p(cid:134) Kommissio- nens spørgeskema og tilvejebragt ved undersø- gelsen p(cid:134) stedet, gøre rede for, hvorledes disse told- afgifter blev behandlet i dets regnskaber, og hvor- ledes de var fordelt mellem de forskellige modeller. Det blev derfor fundet godtgjort, at de produktions- omkostninger pr. model, der kunne udledes af selskabets regnskaber, skulle benyttes ved bereg- ningen af den normale værdi. i til benyttet spørgeskemaet, En anden virksomhed hævdede, at Kommissionen ved beregningen af den normale værdi ikke burde have afvist at godtage den fordeling af de direkte lønmæssige generalomkostninger og kapacitetsom- kostningerne, der var foretaget i svaret p(cid:134) spørge- skemaet. Den hævdede, at den — eftersom den ikke havde nogen nøjagtig fordelingsmetode for disse omkostningsposter — var nødt at konstruere en s(cid:134)dan fordelingsmetode til brug for dumpingundersøgelsen. Undersøgelsen viste imid- lertid, at virksomheden historisk havde benyttet en fordelingsmetode for direkte lønmæssige general- omkostninger og kapacitetsomkostninger. Desuden blev det konstateret, at den ad hoc-fordeling, der blev systematisk forhøjede omkostningerne ved modeller med høje produktionsomkostninger og formindskede om- kostningerne ved modeller med lave produktions- sammenholdt med den omkost- omkostninger ningsfordeling, der historisk var benyttet i dens regnskaber. Ifølge denne ad hoc-fordelingsmetode blev de direkte lønmæssige generalomkostninger og kapacitetsomkostningerne fordelt ved hjælp af forskellige faktorer s(cid:134)som de benyttede deles stør- relse eller egenart. Virksomheden fremlagde imid- lertid ikke nogen dokumentation for, at disse ad hoc-fordelingsfaktorer gav en mere hensigtsmæssig fordeling af de direkte lønmæssige generalomkost- ninger og kapacitetsomkostningerne end den histo- risk benyttede fordeling. Det blev derfor fundet godtgjort, at der ikke var nogen grund til at fravige den fordelingsmetode, som blev benyttet historisk af virksomheden, og at denne metode burde benyttes ved beregningen af produktionsomkost- ningerne som led i beregningen af den normale værdi. 25. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 49/3 2. Eksportpris (14) Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger om fastlæggelsen af importprisen, efter at de midlerti- dige foranstaltninger blev truffet, bekræftes resulta- terne i forordningen om midlertidig told. 3. Sammenligning (15) En eksporterende producent hævdede, at nogle betalinger til en forretningsmæssigt forbundet virk- somhed for at forhindre dens insolvens fejlagtigt blev fratrukket eksportprisen som provision. (16) Undersøgelsen p(cid:134) stedet viste, at den p(cid:134)gældende eksporterende producent rent faktisk havde betalt en vis provision, der direkte havde tilknytning til et specifikt eksportsalg til Fællesskabet, som ikke var oplyst i svaret p(cid:134) spørgeskemaet. Desuden skal det bemærkes, at den eksporterende producent ikke i sit svar p(cid:134) spørgeskemaet havde oplyst, at den p(cid:134)gældende forretningsmæssigt forbundne virk- somhed, som modtog provision og medvirkede ved eksportsalget til Fællesskabet, overhovedet fandtes, skønt der udtrykkelig var anmodet om s(cid:134)danne oplysninger i spørgeskemaet. Anmodningen blev derfor afvist, og den p(cid:134)gældende provision blev fratrukket de relevante eksportpriser. (17) Der er ikke fremsat andre bemærkninger om de tilpasninger, der er foretaget for at sikre en loyal sammenligning i henhold til forordningen om midlertidig told, og resultaterne i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. nerne for de forskellige undersøgte modeller var meget forskellige, og Kommissionen beregnede derfor en dumpingmargen som et vejet gennemsnit for hver enkelt eksporterende producent. Som følge af de store forskelle i eksportpriserne for de forskel- lige modeller blev sammenvejningen baseret p(cid:134) de eksporterede mængder. De endelige dumpingmar- gener udtrykt i procent af importprisen cif Fælles- skabets grænse, ufortoldet, blev opgjort til følgende: — Fritz Jou Manufacturing Co. Ltd, 10,2 % — Giant Manufacturing Co. Ltd, — Merida Industry Co. Ltd, — Ming Cycle Ind. Co. Ltd, 2,4 % 2,5 % 2,5 % — Overlord Industries Corp. 18,2 %. 3. Dumpingmargen for de samarbejdsvillige virk- somheder, der ikke indg(cid:134)r i stikprøven (20) For de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke blev udvalgt til at indg(cid:134) i stikprøven, blev der i henhold til artikel 9, stk. 6, i grundforordningen benyttet den gennemsnitlige dumpingmargen for virksomhederne stikprøven sammenvejet p(cid:134) grundlag af størrelsen af deres eksport til Fælles- skabet. Udtrykt importprisen cif i procent af Fællesskabets grænse, ufortoldet, blev denne ende- lige dumpingmargen opgjort til 5,4 %. i 4. Dumpingmargener 1. Metode (18) Som fastsat i forordningen om midlertidig told blev den normale værdi (beregnet som et vejet gennem- snit) for hver enkelt model p(cid:134) et ab fabrik-grundlag sammenlignet med eksportprisen for hver enkelt model beregnet som et vejet gennemsnit. Da der ikke er foretaget nogen ændringer i dumpingbereg- ningerne, bekræftes de midlertidige dumpingmar- gener som følger. (21) 2. Dumpingmargener for virksomhederne i stik- prøven (19) værdi og Sammenligningen af den normale eksportprisen efter de relevante tilpasninger viste, at der var tale om dumping for alle de virksom- heder, der indgik i stikprøven. Dumpingmarge- 4. Dumpingmargen for ikke-samarbejdsvillige virksomheder For de ikke-samarbejdsvillige virksomheder blev der i henhold til artikel 18 i grundforordningen fastsat en dumpingmargen p(cid:134) grundlag af de fore- liggende faktiske oplysninger. Da samarbejdsviljen l(cid:134) p(cid:134) et højt niveau, blev det anset for hensigtsmæs- sigt at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samar- bejdsvillige virksomheder til den højeste dumping- margen, der blev fastlagt for en virksomhed i stik- prøven. Det ville nemlig være det samme som at belønne manglende samarbejdsvilje og anspore til omg(cid:134)else, hvis dumpingmargenen for ikke-samar- bejdsvillige virksomheder blev fastsat til et lavere niveau end det, der blev konstateret for en samar- bejdsvillig eksporterende producent. Denne endelige dumpingmargen udtrykt i procent af importprisen cif Fællesskabets grænse, ufor- toldet, blev derfor fastsat til 18,2 %. L 49/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 1999 F. DEFINITION AF ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET, STIKPRØVEUDTAGNING bejdsvilje under undersøgelsen, er derfor ubegrun- det. (22) Den taiwanske sammenslutning af cykeleksportører (i det følgende benævnt TBEA) og den europæiske sammenslutning af cykelimportører (i det følgende benævnt EBIA) anførte, at stikprøven kun omfat- tede ni europæiske producenter, og at seks af disse ni virksomheder er medlemmer af store koncerner af cykelproducenter. Kun fire af dem udviste imid- lertid tilfredsstillende samarbejdsvilje som led i undersøgelsen. De bemærkede, at sm(cid:134) uafhængige støtte cykelproducenter enten havde afvist undersøgelsen eller kun havde udvist ringe samar- bejdsvilje. P(cid:134) baggrund af det ovenst(cid:134)ende hævdede TBEA og EBIA, at de virksomheder, der indgik i stikprøven vedrørende fastlæggelse af skade, ikke repræsentative for erhvervsgrenen i Fælles- var skabet, men kun varetog de store koncerners inte- resser. at (26) (27) (23) Hvad ang(cid:134)r EF-erhvervsgrenens repræsentativitet eller støtten fra erhvervsgrenen i Fællesskabet, blev det i henhold til artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen p(cid:134) det midlertidige stade som nævnt i betragtning 43 i forordningen om midler- tidig told fundet godtgjort, at producenter, der repræsenterede s(cid:134) meget som 60 % af produkti- onen i Fællesskabet, udtrykkelig støttede klagen og derfor var tilhængere af, at denne undersøgelse blev indledt. Ingen producenter, hverken store eller sm(cid:134), gav udtryk for, at de modsatte sig undersøgelsen. Der kan derfor ikke herske tvivl om samtlige EF-produ- centers holdning til indledningen af denne under- søgelse. (28) (24) (25) I henhold til artikel 17 i grundforordningen og som fastsat i betragtning 46 og 47 i forordningen om midlertidig told blev der udtaget en stikprøve af EF-producenter, som dækkede et repræsentativt udsnit af selskabsstørrelser, produktionsintegration og varesammensætning samt en stor produktions- mængde. EBIA og TBEA dokumenterede ikke i deres ovennævnte bemærkninger, at den stikprøve, der var udtaget ved anvendelse af denne metode, ikke var hensigtsmæssig. Endelig skal det nævnes, at de EF-producenter, der indgik i stikprøven, besvarede Kommissionens spørgeskema og de relevante skrivelser med p(cid:134)peg- ning af mangler, som Kommissionen havde frem- sendt. Desuden medvirkede de fuldt ud under undersøgelserne p(cid:134) stedet. P(cid:134)standen om, at nogle EF-producenter ikke udviste fyldestgørende samar- P(cid:134) grundlag af de ovenst(cid:134)ende kendsgerninger og betragtninger bekræfter R(cid:134)det indholdet af betragt- ning 45 i forordningen om midlertidig told, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r EF-erhvervsgrenens repræsentativitet. Desuden bekræftes det, at den stikprøve best(cid:134)ende af ni virksomheder, som repræsenterer 40 % af EF- erhvervsgrenens er repræsentativ for erhvervsgrenen i Fællesskabet. aktivitetsomfang, samlede G. SKADE 1. Metode til fastlæggelse af skade Som anført i betragtning 48 i forordningen om midlertidig told er skadessituationen for erhvervs- grenen i Fællesskabet vurderet p(cid:134) grundlag af to kategorier oplysninger. Den første kategori oplys- ninger vedrører generelle skadesindikatorer for erhvervsgrenen i Fællesskabet s(cid:134)som produktion, kapacitet salg, kapacitetsudnyttelse, markedsandel, investeringer og beskæftigelse. Den anden kategori oplysninger er baseret p(cid:134) visse skadesindikatorer for EF-erhvervsgrenens resultater, navnlig rentabilitet, priser, prisudvikling og prisun- derbud, der hidrører fra stikprøven af EF-produ- center. lagre, og 1. Generelle skadesindikatorer P(cid:134) grundlag af en lang række dokumenter s(cid:134)som pressemeddelelser, uddrag af de ikke-fortrolige svar spørgeskemaer og (cid:134)rsberet- p(cid:134) Kommissionens ninger fra europæiske koncerner s(cid:134)som Monark, Atag og Derby, som nogle af producenterne i stik- prøven er medlemmer af, hævdede TBEA og EBIA, at disse store koncerner har gjort betydelige frem- skridt med hensyn til omsætning, produktions- mængde og rentabilitet. Dette stred mod de skades- resultater, som blev opn(cid:134)et p(cid:134) det midlertidige stade. fremlagde overvejende (29) Det skal i den henseende understreges, at TBEA og EBIA til støtte for de p(cid:134)st(cid:134)ede forbedringer af produktionsmængden, omsætningen og rentabili- p(cid:134) teten koncernplan og ikke specifikt for den p(cid:134)gældende vare. Der m(cid:134) derfor drages den konklusion, at disse oplysninger ikke kan tilsidesætte de midlertidige resultater, der blev baseret p(cid:134) generelle skadesindi- katorer for hele erhvervsgrenen i Fællesskabet, da disse er baseret p(cid:134) situationen for den p(cid:134)gældende vare og afspejler situationen for alle individuelle virksomheder, der indg(cid:134)r i koncernen. oplysninger 25. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 49/5 faktisk er de ovennævnte koncerner ogs(cid:134) Rent involveret i anden form for erhvervsaktivitet end fremstilling af cykler. Cykelbranchens andel i den samlede aktivitet varierer mellem rundt regnet 27 % og 70 % alt efter, hvilken koncern der er tale om. Desuden mindes der om, at disse tre koncer- ners samlede andel af EF-markedet for cykler i undersøgelsesperioden er opgjort til ca. 28 %. Desuden kan der ganske vist ved opkøb sikres en generel stigning i produktion, salg og omsætning inden for en koncern som helhed, navnlig n(cid:134)r tallene kun baseres p(cid:134) de økonomiske indikatorer uden hensyntagen til, at der optages nye virksom- heder i koncernen, men disse opkøb opvejes af, at der bliver færre uafhængige virksomheder. Denne forudsætning strider ikke mod det forhold, at indi- viduelle virksomheder inden for koncernen og koncernen selv kan have faldende produktion, salg, omsætning og overskud i hele den af undersø- gelsen omfattede periode. P(cid:134) dette grundlag kan TBEA’s og EBIA’s konklusi- oner g(cid:134)ende ud p(cid:134), at disse koncerners samlede resultater er forbedret, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r deres trans- aktioner med den p(cid:134)gældende vare, ikke godtages. (30) Da de oplysninger, der er fremlagt af TBEA og EBIA, hverken udgør en konsistent eller relevant dokumentation, der kan modbevise eller blot sætte spørgsm(cid:134)lstegn ved den detaljerede analyse, som Kommissionen foretog i betragtning 58) til 73) i forordningen om midlertidig told, bekræftes resul- taterne i de nævnte betragtninger endeligt. 2. Resultatrelaterede skadesindikatorer (31) af de i en undersøgelse som virksomhederne TBEA og EBIA hævdede, at Kommissionen skulle situation p(cid:134) have vurderet EF-erhvervsgrenens samlede grundlag af koncerner, stikprøven tilhørte, i stedet for at indhente oplysninger fra nogle af koncernens individuelle medlemmer. De hævdede, at valget af en eller to virksomheder i en af koncern ikke gør koncernen mulig og gør det umuligt at tage hensyn til koncerninterne salg, navnlig salg mellem forret- ningsmæssigt forbundne parter. Ifølge TBEA og EBIA blev fastlæggelsen af skade derfor fordrejet. en overordnet analyse (32) Det fremgik af betragtning 5 i forordningen om midlertidig told, at der som følge af det store antal EF-producenter, der udtrykkelig støttede klagen, blev anvendt stikprøveudtagning og foretaget en undersøgelse af en repræsentativ stikprøve af klagende EF-producenter, s(cid:134)ledes som det er fastsat i betragtning 46 og 47 i forordningen om midler- tidig told. virksomheder En undersøgelse af hele koncerner i stedet for indi- inden for koncernerne, viduelle s(cid:134)ledes som det er foresl(cid:134)et af TBEA og EBIA, ville imidlertid have krævet undersøgelse af et betydelig større antal virksomheder end de ni, der var omfattet af den aktuelle undersøgelse, hvilket ville have stredet mod selve begrundelsen for at anvende en stikprøveundersøgelse i henhold til artikel 17 i grundforordningen som led i denne undersøgelse. ikke-operationelle eller (33) Hvorom alting er, blev denne undersøgelse fore- taget p(cid:134) en m(cid:134)de, som sikrede, at alle ekstraordi- nære, finansielle poster eller hjælpeaktiviteter, som ikke havde nogen direkte tilknytning til den p(cid:134)gældende vare, blev ladet ude af betragtning ved vurderingen af de indi- viduelle faktorer, der førte til de midlertidige konklusioner om skade. Den p(cid:134)gældende approach udelukkede mulighederne for, at der kunne over- føres indtægter fra en virksomhed til en anden inden for koncernen, eller at der kunne overvæltes overdrevent store kapacitetsomkostninger p(cid:134) cykel- branchen. (34) Desuden blev det sikret, at der ved fastlæggelsen af de resultatrelaterede skadesindikatorer for erhvervs- grenen i Fællesskabet kun blev benyttet indika- forbindelser mellem helt torer, uafhængige virksomheder (»arm’s length«), selv om disse tilhører samme koncern. som afspejler (35) Der er derfor ingen rimelig begrundelse for, at TBEA og EBIA drager den konklusion, at fastlæg- gelsen af skaden var fordrejet. De midlertidige resultater vedrørende alle resultatrelaterede indika- torer bekræftes derfor. 2. Fastlæggelse af prisunderbuddet (36) TBEA og EBIA bestred den metode (betragtning 54 til 57 i forordningen om midlertidig told), som Kommissionen benyttede ved fastlæggelsen af de midlertidige underbudsmargener. De hævdede, at disse margener var pustet kunstigt op, fordi Kommissionen ikke udlignede de negative beløb med det positive beløb, hvormed de taiwanske eksportørers priser betegnede underbud i forhold til EF-erhvervsgrenens priser. Efter deres opfattelse kunne den faktiske underbudsmargen og konkur- renceniveauet kun m(cid:134)les ved i beregningerne at tage hensyn til det beløb, hvormed EF-erhvervsgre- nens priser betegnede underbud i forhold til de taiwanske eksportørers priser. L 49/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 1999 (37) (38) (39) (40) Inden for rammerne af den underbudsmetode, som Kommissionen benyttede, blev det vejede gennem- snit af nettosalgspriserne for den cykelimport fra Taiwan, der fandt sted til dumpingpris, for hver model for sig sammenholdt med den gennemsnit- lige nettosalgspris p(cid:134) cykler fremstillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet p(cid:134) EF-markedet. Modsat hvad der var tilfældet for TBEA’s og EBIA’s p(cid:134)stande, gjorde denne metode det muligt i forbin- delse med hver transaktion for sig at tage hensyn til det beløb, hvormed den taiwanske pris for en bestemt model var højere end EF-erhvervsgrenens pris. 3. EF-erhvervsgrenens rentabilitet i betragtning 70 i TBEA og EBIA gav udtryk for, at Kommissionens resultater forordningen om midlertidig told g(cid:134)ende ud p(cid:134), at rentabiliteten siden 1995 er blevet negativ, selv om EF-producen- terne i stikprøven har bestræbt sig p(cid:134) at omstruktu- rere virksomhederne og nedbringe omkostnin- gerne, ikke stemmer overens med dens resultater vedrørende prisudviklingen, idet denne udviser en jævn positiv trend. Som anført i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told skal det bemærkes, at ikke alle priser for de individuelle modeller, der blev frem- stillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet, udviste en positiv trend eller steg i hele den af undersøgelsen omfattede periode. Tværtimod faldt i priserne p(cid:134) mountainbikes (MTB) som anført betragtning 83 i forordningen om midlertidig told med op til 12 % i visse medlemsstater, hvor de taiwanske cykler især sælges, nemlig Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland. Desuden kan der ikke drages den konklusion, at den generelle trend for priser og omkostninger ogs(cid:134) automatisk gælder for rentabiliteten. Det er en forudsætning for at kunne drage en s(cid:134)dan konklusion, at der foretages en analyse, hvor der tages hensyn til andre økono- miske faktorer end prisudviklingen. I den forelig- gende sammenhæng kan stordriftsfordele, enheds- produktionsomkostninger og varesortiment frem- hæves som s(cid:134)danne faktorer. Som anført i betragtning 65 og 66 i forordningen om midlertidig told faldt EF-erhvervsgrenens afsæt- ning til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder p(cid:134) EF-markedet fra 1994 til undersøgelsesperioden med 22 % (ca. 1,8 mio. stk. ), og omsætningen faldt med 14 %, hvilket førte til et føleligt tab med hensyn til stordriftsfordele og forhøjede enhedspro- duktionsomkostninger. Desuden førte de oven- foreliggende nævnte to trends til, at der i det tilfælde fandt en forhøjelse sted af enhedsprodukti- onsomkostningerne for de fleste cykelmodeller, ogs(cid:134) selv om visse omkostninger kunne nedbringes ved omstrukturering. Denne tendens er — som nævnt i betragtning 67 i forordningen om midler- tidig told — forstærket af det forhold, at erhvervs- grenen i Fællesskabet har fremstillet cykler af højere kvalitet med tilhørende højere produktions- omkostninger og højere salgspriser. Som helhed øvede den ovennævnte situation negativ indflydelse p(cid:134) rentabiliteten. (41) Som følge af den forværrede situation p(cid:134) EF- markedet og trykket p(cid:134) salgspriserne var nedbrin- gelsen af de indirekte omkostninger og stigningen i salgspriserne ikke kraftig nok til at opveje stignin- gerne i de direkte omkostninger og enhedsproduk- tionsomkostningerne. (42) Udviklingen i de ovennævnte økonomiske faktorer forklarer, hvorfor EF-erhvervsgrenens rentabilitet i hele den af undersøgelsen omfattede periode var negativ, selv om salgspriserne steg, og visse omkost- ninger faldt. Indholdet af betragtning 70 i forord- ningen om midlertidig told bekræftes. 4. Konklusioner om skade (43) De resultater, der førte til den midlertidige konklu- sion, at situationen for erhvervsgrenen i Fælles- skabet forværredes i hele den af undersøgelsen omfattede periode, blev underkastet en genoptagen undersøgelse p(cid:134) baggrund af TBEA’s og EBIA’s genoptagne anmodninger. Denne forskellige undersøgelse bekræftede, at alle de midlertidigt fastlagte skadesindikatorer for erhvervsgrenen i Fællesskabet, dvs. produktion (–20 %), kapacitet (–18 %), kapacitetsudnyttelse (–3 %), afsætning (–22 %), omsætning (–14 %) samt rentabilitet og beskæftigelse (–15 %), var korrekte. Disse resul- tater bekræftes derfor, og det samme gælder den konklusion, at der blev p(cid:134)ført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold til artikel 3 i grundforordningen. P(cid:134) baggrund af de ovennævnte kendsgerninger og betragtninger bekræftes de midlertidige resultater og de midlertidige konklusioner vedrørende skade i betragtning 74 til 77 i forordningen om midlertidig told. H. (cid:143)RSAGSSAMMENHÆNG VEDRØRENDE SKADE 1. Dumpingimportens virkninger for er- hvervsgrenen i Fællesskabet 1. Den mængdemæssige import fra Taiwan (44) TBEA og EBIA hævdede, at et betydeligt antal cykler, der blev importeret ikke fremstillet af konkurrerede direkte med cykler fra Taiwan, 25. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 49/7 erhvervsgrenen i Fællesskabet, eftersom ikke alle cykler, der blev fra Taiwan, blev importeret sammenlignet med EF-producerede cykler som led i undersøgelsen vedrørende prisunderbud og derfor ikke kunne have øvet negativ indflydelse p(cid:134) erhvervsgrenen i Fællesskabet. 55 % af den samlede fremgang i hele den af under- søgelsen omfattede periode. Under disse omstæn- digheder og under henvisning til de i betragtning 81 i forordningen om midlertidig told opn(cid:134)ede importen fra resultater Taiwan af cykler til dumpingpris øvede negativ indflydelse p(cid:134) erhvervsgrenen i Fællesskabet. findes det godtgjort, at (48) (49) antidumpingforanstaltninger (45) Desuden hævdede TBEA og EBIA, at cykelim- porten fra Taiwan ikke p(cid:134)førte erhvervsgrenen i Fællesskabet skade. Selv om importen af cykler fra Taiwan mængdemæssigt steg i den af undersø- gelsen omfattede periode, var stigningen meget beskeden, og rent faktisk opvejede den langtfra nedgangen i den samlede import, efter at der var truffet for importen fra Folkerepublikken Kina, Malaysia, Indonesien og Thailand. Fra 1994 til undersøgel- sesperioden faldt importen fra andre lande end Taiwan med henved 1 000 000 stk. , medens importen fra Taiwan i samme periode kun voksede med 550 000 stk. De drog derfor den konklusion, at importpresset p(cid:134) Fællesskabet rent faktisk var formindsket mærkbart i den af undersøgelsen omfattede periode. over (46) Hvad ang(cid:134)r det første argument, kan det forhold, at ikke alle modeller af den af undersøgelsen omfat- tede vare blev sammenlignet som led i undersø- gelsen af prisunderbuddet, ikke føre til den konklu- sion, at disse modeller ikke er sammenlignelige eller ikke konkurrerer indbyrdes p(cid:134) EF-markedet. Rent faktisk viste undersøgelsen, at alle varerne trods det store antal mulige variationer af cykler, der udbydes p(cid:134) det taiwanske marked og EF- markedet, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika og anvendelsesmuligheder, og at alle cykler derfor bør betragtes som (cid:130)n vare. (47) Hvad ang(cid:134)r det andet argument ovenfor vedrørende virkningerne af den store mængdemæssige import fra Taiwan, blev det i betragtning 79 i forordningen om midlertidig told fundet godtgjort, at Taiwan var langt den største eksportør af cykler til Fælles- skabet med en andel af importen p(cid:134) 55 % i under- søgelsesperioden. Dette resultat blev opn(cid:134)et p(cid:134) trods af, at EF-markedet siden 1994 havde været stadig aftagende, idet markedet mængdemæssigt var formindsket med 16 %. Medens erhvervsgrenen i Fællesskabet i en periode fra 1995 til 1996, hvor salgspriserne var jævnt faldende (–19 %), mistede afsætning (–22 %) ligesom en række andre opera- tører p(cid:134) EF-markedet, blev kun de taiwanske eksportører ved med at øge deres eksportmængde (+25 %). Medens erhvervsgrenen i Fællesskabet mistede en afsætning p(cid:134) ca. 1,4 mio. stk. , voksede importen fra Taiwan med 300 000 stk. , nemlig 2. Udviklingen i markedsandelen Ifølge TBEA og EBIA beviser udviklingen i de klagende og de ikke-klagende EF-producenters markedsandel, at importen fra Taiwan ikke havde nogen skadelige virkninger. I 1994 havde alle EF- producenterne tilsammen en markedsandel p(cid:134) EF- markedet p(cid:134) 70,4 %. I undersøgelsesperioden var faldet en smule, nemlig med 2 denne andel procentpoint, men den l(cid:134) stadig p(cid:134) et s(cid:134) højt niveau som 68 %. Denne nedgang hævdes imid- individuelle EF- lertid at skjule det producenters markedsandel forbedret. Som anført i betragtning 58 i forordningen om midler- tidig told gik en række virksomheder i den af undersøgelsen omfattede periode konkurs eller lukkede, s(cid:134)ledes at antallet af EF-producenter faldt. Eftersom de tilbageværende producenter har en markedsandel svarende til den, som det ifølge p(cid:134)standen større antal producenter havde i 1994, drog TBEA og EBIA den konklusion, at disse tilba- geværende producenter har forhøjet deres egen markedsandel p(cid:134) bekostning af andre europæiske producenter. faktum, at er TBEA’s og EBIA’s fokusering p(cid:134) markedsandelen tilslører i dette særlige tilfælde resultaterne af en mere gennemgribende analyse. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r EF-producenterne, blev det i betragtning 71 i forordningen om midlertidig told fundet godtgjort, at erhvervsgrenen i Fællesskabet fra 1994 til under- søgelsesperioden mistede en markedsandel p(cid:134) mængdemæssigt 4 %. Nedgangen i afsætningen androg i det nævnte tidsrum rundt regnet 1,8 mio. stk. De øvrige EF- producenters (de producenter, der ikke var omfattet af definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet) markedsandel voksede b(cid:134)de mængdemæssigt (+2 procentpoint) og værdimæssigt (+ 5 %). Disse virksomheder mistede imidlertid ogs(cid:134) store salgs- mængder i den p(cid:134)gældende periode. (– 600 000 stk. ) værdimæssigt 7 % og I mellemtiden voksede de taiwanske eksportørers markedsandel mængdemæssigt med 50 % eller med 5,8 procentpoint, dvs. tre gange s(cid:134) meget som de øvrige EF-producenters markedsandel. Sagt p(cid:134) L 49/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 1999 en anden m(cid:134)de lykkedes det dem at øge deres salgsmængde med 550 000 stk. De ovennævnte resultater strider derfor klart mod TBEA’s og EBIA’s antagelser vedrørende markedsandelen. Der faktisk drages den konklusion af den kan rent ovennævnte analyse, at den mærkbare forøgelse af de taiwanske eksportørers markedsandel fandt sted p(cid:134) bekostning af b(cid:134)de de klagende og de ikke- klagende producenter i Fællesskabet. 3. Prisudviklingen for erhvervsgrenen i Fælles- skabet (50) TBEA og EBIA bemærkede, at priserne p(cid:134) cykler solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet udviklede sig positivt i hele den af undersøgelsen omfattede periode, idet priserne steg med 6 % fra 1994 til undersøgelsesperioden. Prisstigningen n(cid:134)ede 11 % fra 1995 til 1996, og priserne steg yderligere med 2 % fra 1996 til undersøgelsesperioden. (51) Den generelle prisudvikling for erhvervsgrenen i Fællesskabet var rent faktisk positiv fra 1994 til undersøgelsesperioden. Som anført i betragtning 59 i forordningen om midlertidig told kunne denne trend imidlertid tilskrives, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ændrede sit varesortiment og koncen- trerede sig om varer af højere kvalitet. Det fremgik dog ogs(cid:134) af undersøgelsen, at erhvervsgrenen som følge af stigende priser ikke kunne dække sine produktionsomkostninger, hvorfor rentabiliteten har været negativ siden 1995. Desuden blev det i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told fundet godtgjort, at ogs(cid:134) prisudviklingen indeholdt negative tendenser alt efter, hvilken model der var tale om, og hvor stort et pres den illoyale konkur- rence fra dumpingimporten fra Taiwan udøvede. Gennemsnitsprisen for »homogene« mountain- bikes, dvs. mountainbikes, hvis komponenter var stort set uændrede, faldt fra 1994 til undersøgelses- perioden med op til 12 % p(cid:134) visse dele af EF- markedet. (52) Eftersom 60 % af importen fra Taiwan overvejende var koncentreret om den billigere del af markedet for mountainbikes, hvor priserne i Fællesskabet var forholdsvis at de taiwanske eksportørers prisadfærd øvede negativ indflydelse p(cid:134) erhvervsgrenen i Fællesskabet. findes det godtgjort, lave, (53) (54) (55) 2. Forbrugsudviklingen forbruget var Ifølge TBEA og EBIA er den negative forbrugsud- vikling en af de faktorer, der har p(cid:134)ført erhvervs- grenen i Fællesskabet skade. Det blev hævdet, at efterspørgslen efter cykler p(cid:134) EF-markedet fra 1994 til undersøgelsesperioden faldt med rundt regnet 3 mio. stk. Samtidig faldt EF-erhvervsgrenens salg med 1,8 mio. stk. Det var præcis p(cid:134) det tidspunkt, lavest, nemlig i 1996, at hvor erhvervsgrenen i Fællesskabet registrerede de ringeste finansielle resultater, nemlig –2,3 %. I undersøgelsesperioden, da forbruget voksede, blev EF-erhvervsgrenens finansielle situation forbedret svagt, idet den registrerede en salgsnedgang p(cid:134) kun 1,3 %. De hævdede, at dette p(cid:134)viser en klar i sammenhæng mellem forbrugsudviklingen Fællesskabet og EF-erhvervsgrenens resultater. I betragtning 100 i forordningen om midlertidig told gav Kommissionen udtryk for, at det ikke kunne udelukkes, at den negative forbrugsudvikling bidrog til EF-erhvervsgrenens vanskelige situation. Der blev dog draget den konklusion, at virkningen ikke var af en s(cid:134)dan karakter, at den kunne bryde (cid:134)rsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Taiwan og den væsentlige skade, der blev p(cid:134)ført erhvervsgrenen i Fællesskabet. Hvorom alting er, er en eventuel s(cid:134)dan sammenhæng mellem forbrugs- udviklingen og EF-erhvervsgrenens resultater ikke i sig selv tilstrækkelig til at forklare EF-erhvervsgre- nens ringe resultater i perioder, hvor forbruget var inde i en positiv udvikling. 3. Underbud fra andre EF-producenters side Ifølge TBEA og EBIA skyldtes en del af den skade, der blev p(cid:134)ført erhvervsgrenen i Fællesskabet, det kraftige underbud, der blev praktiseret af ikke- klagende EF-producenter med hjemsted i Italien. De hævdede, at disse producenters salg var særdeles omfattende p(cid:134) de mest repræsentative markeder i Fællesskabet og fandt sted til yderst lave priser, der betegnede et underbud i forhold til de taiwanske for p(cid:134)standen om skadelig priser. Til optræden fra disse producenters side henviste TBEA og EBIA til Eurostats statistikker vedrørende 1996 og 1997 og sammenlignede de taiwanske priser i ni medlemsstater med priserne ved levering fra Italien. Det blev fundet godtgjort, at Det støtte 25. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 49/9 Forenede Kongerige var det eneste land, hvor gennemsnitsprisen ved import fra Taiwan beteg- nede et underbud i forhold til de italienske produ- centers priser. De erklærede, at disse lave taiwanske priser skyldtes, at Det Forenede Kongeriges import fra Taiwan overvejende bestod af børnecykler, der er billigere end andre cykler. ved salg af udstyr indgik i stikprøven, var i stand til at nedbringe eller deres omkostninger bygninger. Dette gjorde det navnlig muligt for nogle store europæiske koncerner at forbedre den generelle finansielle situation noget og at foretage visse omkostningsnedskæringer, f. eks. med hensyn til generalomkostninger, afskrivninger, udlejning og finansieringsomkostninger. (56) Det skal bemærkes, at TBEA og EBIA i modsæt- ning til den prissammenligning, der er beskrevet i betragtning 54 til 57 i forordningen om midlertidig told, ikke som led i prissammenligningen foretog nogen grundlæggende sondring mellem de cykel- i betragtning 14 i kategorier, der er defineret forordningen om midlertidig told. De tog ikke en gang i betragtning, at Eurostat-statistikkerne inde- holdt særskilte oplysninger om de tre KN-koder, der er tale om i forbindelse med denne undersø- gelse, og at navnlig (cid:130)n kode indeholder oplysninger om den meget grundlæggende kategori cykler uden kuglelejer. Selv om børnecykler er mindre sofistike- rede, sondrede de eksempelvis ikke mellem forskel- lene i det varesortiment og de homogene cykelka- tegorier, der blev solgt p(cid:134) EF-markedet af taiwanske og italienske operatører. Desuden blev der ikke sondret mellem klagende ikke-klagende italienske producenter. De tog heller ikke hensyn at Eurostat-statistikkerne indeholder oplys- til, ninger om cykler af alle oprindelser. Endelig s(cid:134) TBEA og EBIA bort fra, at de italienske produ- center solgte deres cykler p(cid:134) andre salgsvilk(cid:134)r end de taiwanske, hvilket gør prissammenligningen betydelig mindre meningsfyldt. I metodemæssig henseende kan der derfor sættes et stort spørgs- m(cid:134)lstegn ved resultaterne af deres undersøgelse. og (57) Resultaterne i betragtning 91 til 95 i forordningen om midlertidig told vedrørende de ikke-klagende EF-producenter bekræftes derfor. 4. Omstrukturering (58) (59) til at Ifølge TBEA og EBIA var erhvervsgrenen i Fælles- skabet nødt foretage en gennemgribende omstrukturering af sine aktiviteter ved hjælp af fusioner og opkøb, hvilket var hoved(cid:134)rsagen til nedgangen i produktionskapaciteten, arbejdsløs- heden og omkostningsforhøjelserne. Som anført i betragtning 103 forordningen om midlertidig told traf den europæiske cykelindustri omfattende rationaliserings- og omstrukturerings- foranstaltninger, der stadig er i gang, og demonstre- rede samtidig, at den p(cid:134)gældende erhvervsgren i høj grad kan tilpasse sig nye markedssituationer. Modsat hvad der hævdes af TBEA og EBIA, førte omstruktureringen imidlertid ikke nødvendigvis til forhøjede omkostninger. Det er som led i undersø- gelsen p(cid:134)vist, at nogle af de EF-producenter, der (60) Nogle europæiske koncerner traf faktisk rent s(cid:134)som fusioner og omfattende foranstaltninger opkøb inden for rammerne af globaliserings- trenden. Fusioner og opkøb bør ikke betragtes som (cid:134)rsagen til de p(cid:134)gældende virksomheders negative situation, men snarere som følgen deraf. Med hensyn til s(cid:134)som produktion, produktionskapacitet og arbejdsløshed er der taget hensyn til udviklingen i de virksom- heder, som blev fusioneret eller opkøbt i den af undersøgelsen omfattede periode, da de udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet. skadesindikatorer generelle Der blev dog ikke taget hensyn til den indflydelse, som omkostningerne ved fusioner og opkøb m(cid:134)tte øve p(cid:134) den finansielle situation for de virksom- heder, der udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet, og i endnu højere grad for de EF-producenter, der indgik i stikprøven. Det følger heraf, at omkost- ninger ved fusioner, opkøb eller koncernomlæg- ninger ikke er medtaget i de resultater, der førte til ovennævnte konklusion om den væsentlig skade, der blev p(cid:134)ført erhvervsgrenen i Fællesskabet. (61) Omstruktureringen af erhvervsgrenen i Fælles- skabet kan derfor ikke gøres ansvarlig for den materielle skade, der blev p(cid:134)ført den. 5. Konklusioner om (cid:134)rsagssammenhængen (62) Som følge af de ovennævnte kendsgerninger og betragtninger bekræftes den midlertidige analyse og de dermed forbundne konklusioner om (cid:134)rsags- sammenhængen. I. FÆLLESSKABETS INTERESSE (63) I modstrid med de konklusioner, man n(cid:134)ede frem i forordningen om midlertidig told, hævdede til EBIA, at der er tvingende grunde til, at det ikke er i Fællesskabets interesse at træffe antidumpingforan- staltninger. 1. EF-erhvervsgrenens interesse (64) I betragtning 103 i forordningen om midlertidig told blev det fundet godtgjort, at den væsentlige skade, der blev p(cid:134)ført erhvervsgrenen i Fællesskabet af illoyal konkurrence fra importen til dumping- L 49/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 1999 priser, gjorde den overordentlig s(cid:134)rbar. Denne situation gjorde det faktisk nødvendigt med en yderligere rationaliserings- og omstruktureringsind- sats, navnlig fra de sm(cid:134) producenters side. Mange europæiske virksomheder var nødt til at lukke eller omstille til at samle i stedet for at fremstille cykler. Hvis der indført antidumpingtold p(cid:134) importen til dumpingpris fra Taiwan, ville hele den indsats, som de europæiske producenter havde gjort i de forudg(cid:134)ende (cid:134)r for at overleve og bevare konkurrencedygtigheden p(cid:134) markedet, have været undergravet. ikke var (68) (65) Da der ikke er modtaget nogen bemærkninger vedrørende bekræftes indholdet af betragtning 103 til 105 i forordningen om midlertidig told. Fællesskabets interesse, (66) (67) 2. Importørernes og engros- og detailhand- lernes interesser EBIA hævdede, at mange importører og engros- og detailhandlere i Fællesskabet gennem (cid:134)rene har brugt b(cid:134)de tid, kræfter og penge p(cid:134) at fremme visse mærker inden for Fællesskabet. Denne investering vil lide skade, hvis der træffes antidumpingforan- staltninger. Desuden hævdede EBIA, at det var en betingelse for detailhandlernes overlevelse, at der var et passende sortiment af cykler, og at disse var af passende kvalitet, hvilket kun kunne sikres af de taiwanske producenter. Talrige jobs rundt om i Europa hævdes at blive sat p(cid:134) spil, hvis der træffes antidumpingforanstaltninger. virkninger Samtidig med, at disse p(cid:134)stande tages i betragtning, mindes der om, at engros- og detailhandlere, der samarbejder med erhvervsgrenen i Fællesskabet, ogs(cid:134) brugte tid og penge som led i deres erhvervs- udøvelse. Det findes derfor godtgjort, at antidum- pingforanstaltningernes negative for detailhandlerne skal ses p(cid:134) baggrund af indholdet af betragtning 110 i forordningen om midlertidig told. Det forhold, at der træffes antidumpingforan- staltninger, vil under ingen omstændigheder forfor- dele engros- og detailhandlere, der køber og sælger taiwanske cykler, i forhold til andre detailhandlere p(cid:134) EF-markedet. De foresl(cid:134)ede foranstaltninger vil simpelthen korrigere de fordrejende virkninger af den skadelige dumping og genskabe loyal konkur- rence mellem alle operatører i Fællesskabet. Desuden vil der ikke blive tale om automatiske prisstigninger. Selv om der kan blive tale om pris- stigninger antidumpingtoldens indførelse, vil disse stigninger som nævnt i betragt- som følge af ning 111 i forordningen om midlertidig told være meget begrænsede. var svar importører, Som nævnt i betragtning 108 i forordningen om f(cid:134) midlertidig told blev der modtaget meget meningsfyldte er der fra medlemmer af EBIA. Efter at den midlertidige antidumpingtold ønskede Kom- missionen at foretage undersøgelser p(cid:134) stedet med henblik p(cid:134) at kortlægge importørernes situation p(cid:134) EF-markedet yderligere og efterprøve relevansen af de ovennævnte p(cid:134)stande. Da ingen af EBIA’s medlemmer samarbejde med Kommissionen, kan der ikke tages hensyn til de ovennævnte p(cid:134)stande vedrørende importørerne. ønskede indført, at (69) Under disse omstændigheder og i mangel af oplys- ninger om det modsatte bekræftes de konklusioner om antidumpingforanstaltningernes virkninger for importørerne og engros- og detailhandlerne, der blev draget p(cid:134) det midlertidige stade. 3. Forbrugernes interesser (70) Desuden hævdede EBIA, at det antidumpingforanstaltninger forhold, at der træffes vedrørende cykler, efter al sandsynlighed vil have negative følger for forbrugerne. Forbrugerpriserne p(cid:134) cykler vil stige; mange cykelmodeller vil ikke længere kunne sælges til en overkommelig pris, og forbru- gerne vil blive tvunget til at købe cykler af ringe kvalitet. EF-markedet vil blive overtaget af et lille antal europæiske producenter, og udbuddet af billige cykler af lav kvalitet fra andre leverandører s(cid:134)som de østeuropæiske lande og Indien vil stige. Det begrænsede sortiment og den begrænsede fornyelse af cykler vil have negative følger for en række cyklister, navnlig i de medlemsstater, hvor de taiwanske cykler har en høj markedsandel. Det hævdes derfor, at det ikke er i Fællesskabets forbru- geres interesse, at der træffes antidumpingforan- staltninger. (71) Med undtagelse af spørgsm(cid:134)let om antidumping- foranstaltningernes virkninger for forbrugerpriserne p(cid:134) cykler er disse spørgsm(cid:134)l allerede behandlet ovenfor. Det findes derfor godtgjort, at kvaliteten af cykler solgt p(cid:134) EF-markedet, konkurrencen og forbrugernes valg p(cid:134) EF-markedet ikke p(cid:134)virkes af det forhold, at der træffes antidumpingforanstalt- ninger. (72) Hvad ang(cid:134)r stigningen i forbrugerprisen, fremlagde EBIA ikke nogen økonomisk analyse, der udviser en forventning om stigende forbrugerpriser, hvis P(cid:134) der antidumpingforanstaltninger. træffes 25. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 49/11 grundlag af avancen i distributionskæden i Fælles- skabet vil antidumpingtolden højst give sig udslag i en forhøjelse af forbrugerprisen p(cid:134) 2,6 %. Som følge af det store antal konkurrenter p(cid:134) markedet er det imidlertid langtfra sikkert, at det forhold, at der træffes antidumpingforanstaltninger, vil føre til nogen prisstigning p(cid:134) forbrugerplan. bevist om, at deres situation ville være forværret yderligere, hvis der ikke var truffet antidumpingfor- anstaltninger over for importen til dumpingpris fra Taiwan. (78) P(cid:134) grundlag af de ovennævnte kendsgerninger og betragtninger bekræftes indholdet af betragtning 116 til 118 i forordningen om midlertidig told derfor. 4. Følger for konkurrencen p(cid:134) EF-markedet (73) EBIA mener, at det forhold, at der træffes antidum- pingforanstaltninger, vil bidrage til, at der opst(cid:134)r et oligopol best(cid:134)ende af Atag, Monark og Derby, som ejer nogle af de individuelle virksomheder, der indg(cid:134)r i stikprøven. Det hævdes, at disse koncerner vil være i stand til at dominere markedet og kontrollere de sm(cid:134) uafhængige producenters optræden, n(cid:134)r antidumpingforanstaltningerne først er i kraft. (79) (74) Desuden hævdede EBIA, at indførelsen af anti- dumpingtold oven i den i forvejen høje told p(cid:134) 15,4 % vil bidrage til at formindske konkurrencen p(cid:134) EF-markedet. EBIA mindede om, at foranstalt- ningerne over for Taiwan supplerer en række anti- dumpingforanstaltninger, som tidligere er truffet over for Kina, Indonesien, Malaysia og Thailand. 5. Begrænset innovation i Fællesskabet EBIA hævder, at det som følge af den vigtige rolle, tilbyder et som taiwanske cykelfabrikanter, der bredt sortiment af varer af høj kvalitet, spiller p(cid:134) EF-markedet, ikke er i Fællesskabets interesse at træffe blev antidumpingforanstaltninger. Det hævdet, at taiwanerne kan rose sig af de mest tekniske gennembrud lige fra indførelse af moun- tainbikes til cykler med fuldt ophæng og endnu videre. Desuden er de kendte for deres FoU, som hævdes at være banebrydende inden for fremstil- ling af cykler med hjælpeenergi og eldrevne cykler, der er en voksende sektor p(cid:134) markedet, og verdens største producent af sammenklappelige cykler. EBIA hævdede navnlig, at 2,2 % af de taiwanske producenters omsætning anvendes til langsigtede investeringer i FoU. (75) (76) Som anført i betragtning 117 i forordningen om midlertidig told er der virkelig mange operatører p(cid:134) EF-markedet, s(cid:134) der er ingen risiko for, at der opst(cid:134)r en monopol- eller oligopolsituation. Tvært- imod viste undersøgelsen, at der er udtalt konkur- rence mellem alle europæiske producenter og importører p(cid:134) EF-markedet. i Fællesskabet, Som anført i betragtning 62 i forordningen om midlertidig told har de tre største europæiske koncerner p(cid:134) EF-markedet en samlet markedsandel p(cid:134) ca. 28 %. Alt i alt er der rundt regnet 70 produ- center for det meste sm(cid:134) og mellemstore virksomheder, der har betydelig erfa- ring i cykelbranchen. Desuden er der hundredevis af importører af cykler fremstillet i USA, Tjekkiet, Polen, Indonesien, Korea, Malaysia osv. Det findes derfor godtgjort, at der ikke er nogen risiko for, at der opst(cid:134)r en monopol- situation i Fællesskabet. Indien, Vietnam, (80) Modsat hvad der hævdes af EBIA, koncentreres de taiwanske cykler, der importeres til Fællesskabet, idet kun ca. 7 % af om de billigere modeller, denne import kan betragtes som værende af høj kvalitet. De foreliggende oplysninger tyder ogs(cid:134) p(cid:134), at de taiwanske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, i undersøgelsesperioden ikke investerede 2,2 %, men kun ca. 1 % af omsæt- ningen i FoU, dvs. mindre end erhvervsgrenen i Fællesskabet. (81) Ud fra den betragtning, at foranstaltningernes omfang ikke vil forhindre, at der sælges taiwanske cykler p(cid:134) EF-markedet, vil det forhold, at der træffes antidumpingforanstaltninger, desuden ikke øve i den importen fra udstrækning, dette bestemmes af Taiwan. innovationstempoet indflydelse p(cid:134) (77) Desuden kan det forhold, at en række sm(cid:134) produ- center ønskede at støtte og ogs(cid:134) deltog i undersø- gelsen og desuden ikke modsatte sig de konklusi- forordningen om oner, man n(cid:134)ede frem til midlertidig told, i høj grad udlægges s(cid:134)ledes, at der ikke er nogen risiko for en s(cid:134)dan trussel for dem. Tværtimod tyder deres optræden p(cid:134), at de er over- i 6. Konklusion (82) Da der ikke er modtaget nye afgørende beviser eller argumenter med tilknytning til fastlæggelsen af Fællesskabets interesse, bekræftes de midlertidige resultater. L 49/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 1999 J. ENDELIG ANTIDUMPINGTOLD (83) Da de berørte parter ikke er fremkommet med argumenter, som kan omstøde de midlertidige resultater, der førte til indførelsen af en midlertidig antidumpingtold, bekræftes indholdet af betragt- ning 121 til 125 i forordningen om midlertidig told. (84) P(cid:134) det ovenst(cid:134)ende grundlag og i betragtning af det brede sortiment af cykler, der eksporteres fra Taiwan, anses en værditold stadig for at være den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning. K. OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD (85) I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret for de eksporterende produ- center, og p(cid:134) baggrund af omfanget af den skade, der er p(cid:134)ført erhvervsgrenen i Fællesskabet, bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af transaktioner, antidumpingtold for midlertidig hvori den p(cid:134)gældende vare indg(cid:134)r, opkræves ende- ligt til samme sats som den endelige told. L. FREMTIDIGE ANMODNINGER OM BE- HANDLING AF NYE EKSPORTØRER (86) Da der er benyttet stikprøver i forbindelse med ikke som led i denne undersøgelsen, kan der procedure indledes en genoptagen undersøgelse vedrørende nye eksportører i henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen med det form(cid:134)l at fast- lægge individuelle dumpingmargener. Som nævnt i betragtning 8 og 9 bør der imidlertid for at sikre alle ægte nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indg(cid:134)r i stikprøven, ligebehandling, fastsættes en bestem- melse om, at den told opgjort som et vejet gennem- snit, der indføres for de sidstnævnte virksomheder, finder anvendelse p(cid:134) alle nye eksporterende produ- center, som ellers ville have været berettiget til en genoptagen undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen — Varer, der fremstilles af de virksomheder, der er 3. nævnt i bilaget, er omfattet af en endelig antidumpingtold p(cid:134) 5,4 % (Taric-tillægskode 8548). Varer, der fremstilles af de virksomheder, der er 4. nævnt nedenfor, er omfattet af følgende endelige anti- dumpingtoldsatser: Virksomhed Toldsats Fritz Jou Manufacturing Co. , Ltd Giant Manufacturing Co. , Ltd Merida Industry Co. , Ltd Ming Cycle Industrial Co. , Ltd 10,2 % 2,4 % 2,5 % 2,5 % Taric- tillægskode 8698 8699 8551 8552 5. Gældende bestemmelser om told finder anvendelse, medmindre andet er angivet. Artikel 2 Dersom en ny eksporterende producent i Taiwan fore- lægger Kommissionen tilstrækkelig dokumentation for, at — den ikke eksporterede den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Fællesskabet i undersøgelsespe- rioden (1. november 1996 til 31. oktober 1997) — den ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Taiwan, som er omfattet af de antidumpingforanstaltninger, der er truffet ved denne forordning — den faktisk har eksporteret de p(cid:134)gældende varer til Fællesskabet efter den undersøgelsesperiode, som foranstaltningerne er baseret p(cid:134), eller har indg(cid:134)et en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet simpelt kan R(cid:134)det med af Kommissionen efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg ændre artikel 1, stk. 3, i denne forordning ved at føje den nye eksporterende producent til listen i det i nævnte artikel omhandlede bilag. forslag flertal p(cid:134) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 3 Artikel 1 indføres antidumpingtold p(cid:134) en endelig 1. Der importen af cykler og andre cykler (herunder trehjulede transportcykler), uden hjælpemotor, med eller uden kuglelejer, henhørende under KN-kode 8712 00 10, 8712 00 30 og 8712 00 80 med oprindelse i Taiwan. 2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 18,2 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet (Taric- jf. dog stk. 3 og 4. tillægskode 8900), De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1833/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig anti- dumpingtold, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige antidumpingtold, frigives. Artikel 4 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 25. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 49/13 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Luxembourg, den 22. februar 1999. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne H. -F. von PLOETZ Formand L 49/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 1999 BILAG Acetrikes Industrial Co. , Ltd, Changhua Asahi Enterprises Corporation, Tainan Axman Enterprise Co. , Ltd, Taichung Century Manufacturing Co. , Ltd, Taichung Dahon Inc. , Taipei Dodsun Bicycle & Machinery Manufacturers, Tao Yuan Fairly Bike Manufacturing Co. , Ltd, Taipei Formosan I Shin Enterprise Ltd, Tainan Golden Cycle Corp. , Taipei Hsieh Chan Bicycle Co. , Ltd, Changhua Ideal Bike Corporation, Taichung Kenstone Metal Co. , Ltd, Taichung Liyang Industrial Co. , Ltd, Taipei MT Racing Inc. , Taichung Pretty Wheel Industrial Co. , Ltd, Taichung Rockman Taiwan Bicycle Mfg. Inc. , Taichung San Ground Co. , Ltd, Taichung Sanfa Bicycle Industrial Co. , Ltd, Taichung Sheng Fa Industries Co. , Ltd, Taipei Southern Cross International Co. , Ltd, Nantou Speedstar Industries Co. , Ltd, Kaohsiung Taioku Manufacturing Co. , Ltd, Nantou Taiwan Hodaka Industrial Co. , Ltd, Taipei United Engineering Corp. , Taoyuan Wai I Industry Co. , Ltd, Chia-Yi Wheeler Industrial Co. , Ltd, Taichung Willing Industry Co. , Ltd, Taichung Yuh Jiun Industrial Co. , Ltd, Tainan