title: 1999/198/EY: Komission päätös, tehty 10 päivänä helmikuuta 1999, perustamissopimuksen 86 artiklan soveltamismenettelyssä (IV/35.767 - Ilmailulaitos/Luftfartsverket) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 239) (Ainoastaan suomen- ja ruotsinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text: L 69/24 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 3. 1999 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, perustamissopimuksen 86 artiklan soveltamismenettelyss(cid:132) (IV/35. 767 — Ilmailulaitos/Luftfartsverket) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 239) (Ainoastaan suomen- ja ruotsinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/198/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen N:o 17 (1), perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimm(cid:132)inen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoasetus, sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna It(cid:132)vallan, Suomen ja ja erityisesti sen 3 artiklan, Ruotsin liittymisasiakirjalla, ottaa huomioon komission 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1997 tekem(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen aloittaa t(cid:132)t(cid:132) asiaa koskeva menettely, on antanut kyseiselle kantansa komission esitt(cid:132)miin v(cid:132)itteisiin, yritykselle tilaisuuden esitt(cid:132)(cid:132) on kuullut kilpailunrajoituksia ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)(cid:132) markkina- asemaa k(cid:132)sittelev(cid:132)(cid:132) neuvoa-antavaa komiteaa, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I. TOSIASIAT a) P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen aihe (1) Sen j(cid:132)lkeen, kun komissio oli tehnyt menettelyst(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 3 kohdan mukaisesti 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/364/EY (2), joka koskee Bruxelles National -lentoasemalla k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otettua laskeutumismak- se k(cid:132)ynnisti omasta sujen alennusj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), (1) EYVL 13, 21. 2. 1962, s. 204/62 (2) EYVL L 216, 12. 9. 1995, s. 8 aloitteestaan menettelyn yhteis(cid:148)n lentoasemilla k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) olevien laskeutumismaksujen alennusj(cid:132)r- jestelmien tutkimiseksi. (2) (3) b) Menettelyn kohteena oleva yritys j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”Ilmailu- Ilmailulaitos/Luftfartsverket, alkaen lii- vuodesta laitos”, on ollut toimiva ohjauksen kenneministeri(cid:148)n valtion liikelaitos, joka huolehtii itse omasta rahoi- tuksestaan. T(cid:132)t(cid:132) ennen sen teht(cid:132)vist(cid:132) huolehti Ilmailuhallitus, joka oli liikenneministeri(cid:148)n alainen keskusvirasto. 1991 alaisena Ilmailulaitoksesta 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1990 annetussa laissa 1123/90 t(cid:132)smennet(cid:132)(cid:132)n Ilmailulai- toksen toimintaedellytykset ja tavoitteet. Lain 2 §:ss(cid:132) luetellaan Ilmailulaitokselle annetut teht(cid:132)v(cid:132)t seuraavasti: ”Ilmailulaitos tuottaa lentokentt(cid:132)- ja lennonvarmis- tuspalveluja sotilasilmailun siiviili- tarpeita varten (. ). sek(cid:132) ett(cid:132) Ilmailulaitoksen teht(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) on huolehtia yleisest(cid:132) lentoturvallisuudesta ja (. ) k(cid:132)sitell(cid:132) ilmailuun liit- tyvi(cid:132) toimilupia ja lupakirjoja (. )”. (4) Ilmailulaitos perii maksuja korvaukseksi palveluista, jotka liittyv(cid:132)t sen hallinnoimaa lentoasemainf- rastruktuuria k(cid:132)ytt(cid:132)vien lentokoneiden laskeutumi- seen ja nousuun. 16. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 69/25 c) Tarkasteltavana oleva j(cid:132)rjestelm(cid:132) — Laskeutumismaksut laskeutumismaksujen tason ja mahdolliset alen- nukset. (5) (6) (7) j(cid:132)senilleen lentoasemien k(cid:132)sikirjassaan Kansainv(cid:132)linen siviili-ilmailuj(cid:132)rjest(cid:148) ICAO suosit- taloudenhoitoa telee koskevassa (Airport Economics Manual (3)) maksujen laskemista maksimilentoon- (”MTOW”: Maximum l(cid:132)ht(cid:148)massan perusteella take-off-weight). ICAO m(cid:132)(cid:132)rittelee laskeutumis- maksun seuraavasti: Kiitoteiden, rullausteiden ja asematasojen k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132), mukaan lukien kiitotievalot sek(cid:132) l(cid:132)hestymis- ja l(cid:132)hilennonjohtopalvelut, perit- t(cid:132)v(cid:132)t kulut ja maksut. ajoneuvoista Maksu on korvausta ”kyseisist(cid:132) alueista sek(cid:132) asiaan liittyvist(cid:132) johtuvat ja k(cid:132)ytt(cid:148)- ja yll(cid:132)pitokustannukset sek(cid:132) hallintokulut, mukaan lukien henkil(cid:148)st(cid:148)st(cid:132), huoltoajoneuvoista, s(cid:132)hk(cid:148)st(cid:132) ja polttoaineesta aiheutuvat menot”. laitteistosta (8) Ilmailulaitoksen vuodelle 1998 vahvistamat laskeu- tumismaksut on laskettu seuraavasti: — kotimaanlentojen osalta 17 tai 20 markkaa (4) (lentokoneen painon mukaan) kutakin MTOW- tonnia kohden, — ulkomaanlentojen osalta 50,5 markkaa kutakin MTOW-tonnia kohden. (9) Ymp(cid:132)rist(cid:148)(cid:148)n liittyvist(cid:132) syist(cid:132) kaikille Suomen lentoasemille Helsinki-Vantaata lukuun ottamatta kello 22–06 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana tiettyihin laskeutumi- siin sovelletaan kerrointa 1,3. Lain 1123/90 6 §:n mukaisesti Ilmailulaitoksen hallinnoimien lentoasemien laskeutumismaksut voi vaadittaessa vahvistaa asetuksella. Koska t(cid:132)llaista asetusta ei ole annettu, Ilmailulaitos m(cid:132)(cid:132)rittelee itse (10) Ainoastaan ulkomaanlentojen osalta on otettu k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n laskeutumistiheyteen perustuva alennus, joka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ytyy seuraavasti: Yhti(cid:148)n kaikille Suomen lentoasemille teke- mien laskeutumisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) viimeisten 6 kuukauden aikana 1 001–3 000 3 001–5 000 5 001–7 000 7 001– Kaikkiin yhti(cid:148)n seuraavien 6 kuukauden aikana tekemiin laskeutu- misiin sovellettava alennus (1996) 3 % 5 % 8 % 11 % (1997) (1998) 2 % 3 % 6 % 9 % 2 % 2 % 4 % 4 % (11) Ilmailulaitokselle toimitettiin 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) touko- kuuta 1997 v(cid:132)itetiedoksianto. Siin(cid:132) mainittiin kaksi toimenpidett(cid:132), joiden v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n rikkovan perusta- missopimuksen 86 artiklaa: progressiivinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- alennusten j(cid:132)rjestelm(cid:132) (esitetty 10 kappaleessa) ja maksujen mukauttaminen lennon l(cid:132)ht(cid:148)paikan mukaan (esitetty 8 kappaleessa). d) Ilmailulaitoksen esitt(cid:132)m(cid:132)t p(cid:132)(cid:132)asialliset v(cid:132)itteet (12) Ilmailulaitos totesi, ettei se tunne laskeutumistihey- teen perustuvan alennusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)not- toon vuonna 1977 johtaneita syit(cid:132), ja korosti ensin- etuna on niiden ett(cid:132) n(cid:132)kin, tarjoama maksutakuu. ”suurk(cid:132)ytt(cid:132)jien” vuosien aikana (vuoden 1989 20 prosentista 4 prosenttiin vuonna 1998). (15) Ilmailulaitos vakuutti lis(cid:132)ksi 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marras- kuuta 1997 antamassaan vastauksessa komission 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 esitt(cid:132)m(cid:132)n tiedonpyynt(cid:148)(cid:148)n, ett(cid:132) kyseinen alennusj(cid:132)rjestelm(cid:132) lakkautetaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999. (16) Kansainv(cid:132)linen lentokuljetusliitto IATA on Ilmai- lulaitoksen mukaan hyv(cid:132)ksynyt t(cid:132)m(cid:132)n menettelyn. IATA on Ilmailulaitoksen kanssa huhtikuussa 1996 pit(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132)(cid:132)n kokouksessa j(cid:132)rjestelm(cid:132)n asteittaista muuttumista” ja pyyt(cid:132)nyt, ettei Ilmailu- laitos muuttaisi j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)ns(cid:132) (cid:132)killisesti, sill(cid:132) siit(cid:132) aiheutuisi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyille yhti(cid:148)ille vakavia rahoitusvai- keuksia. ”tukenut (13) N(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siis silt(cid:132), ett(cid:132) Ilmailulaitoksen mielest(cid:132) ”yksi tar- suurk(cid:132)ytt(cid:132)jien lentoasemien pit(cid:132)jille joamista eduista on niiden tarjoama maksutakuu. Suurk(cid:132)ytt(cid:132)jill(cid:132) ei ole koskaan ollut maksuvaikeuksia ja luottotappiovarauksia ei ole ollut tarpeen tehd(cid:132). ” (17) (14) Ilmailulaitos painottaa kuitenkin, ett(cid:132) kyseisi(cid:132) alen- nuksia on v(cid:132)hennetty merkitt(cid:132)v(cid:132)sti viimeisten lennon huomauttaa Ilmailulaitos l(cid:132)ht(cid:148)paikan perusteella teht(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) maksujen mukauttamisesta, ett(cid:132) lentoasemille asetetut tekniset ja toiminnalliset vaatimukset (kiitoteiden pituus ja kest(cid:132)vyys, lento- asemien aukioloajat ja k(cid:132)ytt(cid:148)valmius) ovat erilaisia kotimaan- ulkomaanlentojen osalta. T(cid:132)m(cid:132) maksujen mukauttaminen selittyy siis n(cid:132)ill(cid:132) erilai- silla vaatimuksilla. ja (3) Asiakirja 9562, 1991, ICAO. (4) 1 markka=0,1681 euroa. L 69/26 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 3. 1999 II. OIKEUDELLINEN ARVIOINTI (23) a) Sovellettavat s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset ja menettelys(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t (18) On syyt(cid:132) muistuttaa, ett(cid:132) neuvoston asetuksessa N:o 141 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1002/67 (6), s(cid:132)(cid:132)dettiin lii- kenteen j(cid:132)tt(cid:132)misest(cid:132) asetuksen N:o 17 soveltami- salan ulkopuolelle alan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. Asetus (ETY) N:o 141 ja liikennealaa koskevat menettelys(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t kattavat n(cid:132)in ollen ainoastaan liikennealan markkinoihin liittyv(cid:132)n kilpailunvastaisen toiminnan. (19) Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3975/87 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (ETY) N:o 2410/92 (8), m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n perusta- missopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamista lentoliikennepalveluihin koskevat yksityiskohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t. (20) (21) (22) k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n Lentokentt(cid:132)infrastruktuurin liittyv(cid:132)t palvelut eiv(cid:132)t kuitenkaan ole suoranaisesti osa matkustajille lentoliikennepalveluita. N(cid:132)m(cid:132) toimet eiv(cid:132)t siis kuulu liikennealaa koske- vien menettelys(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamisalaan, vaan asetuksen N:o 17 soveltamisalaan perustamissopi- muksen 85 ja 86 artiklan soveltamista varten. tarjottuja b) Yrityksen k(cid:132)site Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n (9) mukaan k(cid:132)site ”yritys” kattaa yhteis(cid:148)n kilpailus(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksik(cid:148)t riippumatta yksik(cid:148)n oikeudellisesta asemasta ja sen rahoitustavasta. Perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklaa sovelletaan julkisyhteis(cid:148)n toimintaan siin(cid:132) tapauksessa, ett(cid:132) valtio harjoittaa kyseisen yhteis(cid:148)n kautta sellaista luonteeltaan teollista tai kaupallista taloudellista toimintaa, johon sis(cid:132)ltyy tavaroiden tai palvelujen tarjoamista markkinoilla. Sill(cid:132) ei ole merkityst(cid:132), harjoittaako valtio kyseist(cid:132) toimintaa suoraan julkis- hallintoon kuuluvan elimen kautta vai sellaisen elimen kautta, jolle se on my(cid:148)nt(cid:132)nyt erityis- tai yksinoikeuksia. On n(cid:132)in ollen tarpeen tarkastella julkisen yrityksen tai erityis- tai yksinoikeuden valtiolta saaneen yksik(cid:148)n harjoittaman toiminnan luonnetta (10). (5) EYVL 124, 28. 11. 1962, s. 2751/62 (6) EYVL 306, 16. 12. 1967, s. 1 (7) EYVL L 374, 31. 12. 1987, s. 1 (8) EYVL L 240, 24. 8. 1992, s. 18 (9) Katso erityisesti asiassa C-41/90, H(cid:148)fner & Elser, 23. 4. 1991 annettu tuomio. Kok. 1991, s. I-1979–2016, 21 kohta, ja yhdistetyiss(cid:132) asioissa C-159 ja 160/91, Poucet, 17. 2. 1993 annettu tuomio, Kok. 1993, s. I-637, 17 kohta. (10) Katso asiassa 118/85, komissio v. Italia, 16. 6. 1987 annettu tuomio, Kok. 1987, s. 2599 ja 2621, 7 ja 8 kohta, ja asiassa C-343/95, Diego Cali & Figli Srl/Servizi Ecologico Porto di Genova SpA (SEPG) 18. 3. 1997 annettu tuomio, Kok. 1997, s. I-1547, 16, 17 ja 18 kohta. T(cid:132)lt(cid:132) osin on selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) Ilmailulaitos, jonka p(cid:132)(cid:132)toi- mintana (11) on siviililentokentt(cid:132)infrastruktuurin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n liittyvien palvelujen tarjoaminen lentoyh- ti(cid:148)ille maksua vastaan, on yhteis(cid:148)jen tuomiois- tuimen m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)n mukaisesti perustamissopi- muksen 86 artiklassa tarkoitettu yritys. c) Merkitykselliset markkinat (24) Kuten yhteis(cid:148)jen tuomioistuin on todennut asiassa Genovan satama (12), satamatoimintojen j(cid:132)rjest(cid:132)- mist(cid:132) yhdess(cid:132) satamassa kolmansien osapuolten puolesta voidaan pit(cid:132)(cid:132) 86 artiklassa tarkoitettuina merkityksellisin(cid:132) markkinoina. Vastaavasti yhtei- s(cid:148)jen II -asiassa (13) Genovan sataman luotsipalvelumark- kinat huomioon merkityksellisin(cid:132) markkinoina. otti Corsica tuomioistuin Ferries (25) Kun kyseist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)ttely(cid:132) sovelletaan lentoasemiin voidaan todeta, ett(cid:132) merkityksellisin(cid:132) markkinoina ovat lentoasemainfrastruktuurien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n liittyv(cid:132)t joista perit(cid:132)(cid:132)n maksua. Markkinoiden palvelut, m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) on sama kuin komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksesss(cid:132) 95/364/EY (14). (26) Tarkemmin m(cid:132)(cid:132)riteltyn(cid:132) kyse on kiitoteiden hallintoon ja yll(cid:132)pitoon, rullausteiden ja asemata- sojen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ja siviili-ilma-alusten l(cid:132)hestymislen- nonjohtoon liittyvist(cid:132) palveluista. joiden toimintaa haittaavat (27) Matkustajien ja tavaroiden kuljetukset Euroopan talousalueen sis(cid:132)isill(cid:132) lyhyill(cid:132) ja keskipitkill(cid:132) lento- liikenteen reiteill(cid:132) muodostavat erilliset l(cid:132)himark- kinat, lentokoneiden laskeutumiseen ja nousuun liittyvill(cid:132) palvelumark- kinoilla toimivan yrityksen v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)kset. Ilmai- lulaitoksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n aseman v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)n vaiku- tukset voivat tuntua n(cid:132)in ollen my(cid:148)s n(cid:132)ill(cid:132) mark- kinoilla. (28) Ilmailulaitoksen hallinnoimasta 25 lentoasemasta ainoastaan viidell(cid:132) (Helsinki-Vantaa, Vaasa, Turku, Pori ja Tampere) harjoitetaan merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) kansain- v(cid:132)list(cid:132) liikennett(cid:132). Helsinki(cid:132) luukuun ottamatta t(cid:132)m(cid:132) kansainv(cid:132)linen liikenne rajoittuu muutamiin joiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)asema on Tukholma, reittilentoihin, Hampuri, K(cid:148)(cid:148)penhamina, (Ven(cid:132)j(cid:132)), Muurmansk (Ven(cid:132)j(cid:132)) tai Luulaja (Ruotsi), ja useisiin tilauslentoihin. Petroskoi (29) N(cid:132)m(cid:132) lentokent(cid:132)t, joilla harjoitetaan kansainv(cid:132)list(cid:132) liikennett(cid:132), ovat vaikeasti korvattavissa, joten niist(cid:132) jokaisen voidaan katsoa muodostavan erilliset maantieteelliset markkinat. (11) Katso 2, 3 ja 4 kappale. (12) Asiassa C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova SpA/ Siderurgica Gabrielli SpA 10. 12. 1991 annettu tuomio (Kok. 1991, s. I-5889). (13) Asiassa C-18/93, Corsica Ferries Italia Srl/Corpo dei piloti del porto di Genova, 17. 5. 1994 annettu tuomio (”Corsica Ferries II”), (Kok. 1994, s. I-1783). (14) Ks. alaviite 2. 16. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 69/27 (30) kotimaan talousalueen lentopalveluja tai sis(cid:132)isi(cid:132) ja S(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisi(cid:132) Euroopan tilauslentoja Suomesta tai Suomeen tarjoavien lentoyhti(cid:148)iden onkin pakko k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) Ilmailulaitoksen hallinnoimia lentoasemia (ainoastaan 4 lentoasemaa Suomen 29 lentoasemasta ovat yksityisi(cid:132), muiden kuin Ilmailu- laitoksen hallinnoimia). Muut lentoasemat sijait- sevat useiden satojen kilometrien p(cid:132)(cid:132)ss(cid:132) ja muissa j(cid:132)senvaltioissa. (31) Monet Suomeen saapuvat tai Suomesta l(cid:132)htev(cid:132)t matkustajat eiv(cid:132)t n(cid:132)in ollen voi vaihtaa Ilmailulai- toksen hallinnoimia lentoasemia k(cid:132)ytt(cid:132)vi(cid:132) koti- maan tai Euroopan talousalueen sis(cid:132)isi(cid:132) lentolii- kennepalveluita muiden Euroopan talousalueen lentoasemien palveluihin. (32) (33) (34) Lentoyhti(cid:148)ill(cid:132), jotka tarjoavat Suomeen saapuvia tai sielt(cid:132) l(cid:132)htevi(cid:132) Euroopan talousalueen sis(cid:132)isi(cid:132) lentoja tai kotimaanlentoja, ei siis ole muuta mahdolli- suutta kuin k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) Ilmailulaitoksen hallinnoimia lentoasemia ja n(cid:132)ill(cid:132) lentoasemilla tarjottavia lento- asemainfrastruktuurien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n liittyvi(cid:132) palveluja. d) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132) asema Yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeus- k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n (15) mukaan yrityksen, jolla on laillinen monopoliasema yhteismarkkinoiden merkitt(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) voidaan katsoa olevan perustamissopi- osalla, muksen 86 artiklan mukaisessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) asemassa. Ilmailulaitos on t(cid:132)llainen julkinen yritys, jolla on 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1990 annetun lain 1123/90 nojalla yksinoikeus toimia lentoaseman pit(cid:132)j(cid:132)n(cid:132) ja jolla on n(cid:132)in ollen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132) asema lentokoneiden laskeutumiseen ja nousuun liittyvien niiden palve- joista perit(cid:132)(cid:132)n tarkasteltavana lujen markkinoilla, viidell(cid:132) kansainv(cid:132)list(cid:132) jokaisella olevat maksut lentoliikennett(cid:132) harjoittavalla lentoasemalla. e) Merkitt(cid:132)v(cid:132) osa yhteismarkkinoita (35) Niill(cid:132) Suomen viidell(cid:132) lentoasemalla, joille saapuu ja joilta l(cid:132)htee Euroopan talousalueen sis(cid:132)ist(cid:132) lento- liikennett(cid:132), palveltiin vuonna 1996 yhteens(cid:132) noin 9 miljoonaa matkustajaa ja k(cid:132)siteltiin 91 000 tonnia rahtia. (36) N(cid:132)in ollen voidaan todeta, ett(cid:132) kyseiset lentoasemat ovat yhdess(cid:132) merkitt(cid:132)v(cid:132) osa Euroopan talousalueen yhteismarkkinoita, olevaan asiaan sovelletaan yhteis(cid:148)n tuomioistuimen asioissa ja Almelo (17) antamissa tuomioissa Crespelle (16) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) p(cid:132)(cid:132)ttely(cid:132). Asiassa Crespelle antamassaan tuomiossa yhteis(cid:148)jen tuomioistuin on todennut seuraavaa: ”Koska kyseisille yrityksille perustetaan tarkasteltavana jos (15) Asiassa C-41/90, H(cid:148)fner ja Elser, 23. 4. 1991 annettu tuomio, ks. alaviite 9, 28 kohta; asiassa C-260/89, ERT, 18. 6. 1991 annettu tuomio (Kok. 1991, s. I-2925, 31 kohta). (16) Asiassa C-323/93, Soci(cid:130)te agricole du Centre d’ins(cid:130)mination de la Crespelle/Coop(cid:130)rative d’(cid:130)l(cid:130)vage et d’ins(cid:130)mination artifi- cielle du d(cid:130)partement de la Mayenne (”Crespelle”), 5. 10. 1994 annettu tuomio, (Kok. 1994, s. I-5077). (17) Asiassa C-393/92, Commune d’Almelo et autres/NV Energie- (Kok. (”Almelo”), 27. 4. 1994 annettu tuomio, bedrift Ijsselmij 1994, s. I-1477). tavoin kyseisill(cid:132) kansallisilla s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksill(cid:132) t(cid:132)ll(cid:132) joukko rinnakkaisia monopoliasemia, jotka ovat alueellisesti rajattuja mutta jotka yhdess(cid:132) kattavat j(cid:132)senvaltion koko alueen, niille luodaan kyseisilt(cid:132) kansallisilla s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksill(cid:132) perustamissopimuksen 86 artiklassa tarkoitettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132) asema yhteismark- kinoiden merkitt(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) osalla” (18). (37) Sit(cid:132)kin suuremmalla syyll(cid:132) yhden ja saman yri- tyksen (Ilmailulaitos) rinnakkaiset monopoliasemat voivat olla merkitt(cid:132)v(cid:132) osa yhteismarkkinoita. f) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n aseman v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytt(cid:148) Laskeutumistiheyteen perustuva alennusj(cid:132)rjes- telm(cid:132) (38) Ottaen huomioon Ilmailulaitoksen ilmoitus, joka j(cid:132)rjestelm(cid:132)n lakkauttamista 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) koskee tammikuuta 1999 alkaen, jonka komissio p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 95/364/EY vahvisti, t(cid:132)t(cid:132) j(cid:132)rjes- josta Ilmailulaitosta moitittiin perustamis- telm(cid:132)(cid:132), sopimuksen 86 artiklan nojalla, ei en(cid:132)(cid:132) tarkastella t(cid:132)ss(cid:132) asiakirjassa. ja k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148), Maksujen eriytt(cid:132)minen lentojen luonteen mukaan (kotimaanlennot / Euroopan talousalueen sis(cid:132)iset lennot) (39) Perustamissopimuksen 86 artiklassa k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n kilpailua rajoittavaa toimintaa, johon yritykset ovat ryhtyneet omasta aloitteestaan. Kyseisess(cid:132) artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) yritys, jolla on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132) asema yhteismarkkinoiden merkitt(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) osalla, ei voi soveltaa kauppakumppaneiden samankaltaisiin suorituksiin kauppakumppaneita ep(cid:132)edulliseen kilpailuasemaan asettavalla tavalla. erilaisia ehtoja (40) Asiassa Corsica Ferries II annettu tuomio (19) on t(cid:132)lt(cid:132) osin eritt(cid:132)in selke(cid:132). Yhteis(cid:148)jen tuomioistuin on tulkinnut oikeuss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) seuraavasti: ett(cid:132) ”1) Palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen merilii- kenteeseen sek(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden ja kolmansien maiden v(cid:132)liseen meriliikenteeseen 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4055/86 1 artiklan 1 kohdan sovelletaan vastaista on, samanlaisten luotsipalvelujen osalta erilaisia palvelumaksuja sen mukaan, k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132)k(cid:148) kahden j(cid:132)senvaltion v(cid:132)lisi(cid:132) merikuljetuksia suorittava joka t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) yritys n(cid:132)iss(cid:132) kuljetuksissa alusta, meriliikenteen harjoittamiselle kabotaasin asetetut edellytykset, kun oikeus kabotaasilii- kenteen harjoittamiseen on varattu yksinoman kyseisen j(cid:132)senvaltion lipun alla purjehtiville aluksille. j(cid:132)senvaltiossa (18) 17 kohta. (19) Katso alaviite 13. L 69/28 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 3. 1999 2) EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohdassa ja 86 artiklassa kiellet(cid:132)(cid:132)n se, ett(cid:132) kansallinen viranomainen antaisi yrityksille, jolle on my(cid:148)nnetty yksinoikeus pakollisesti tarjoamiseen luotsipalvelujen k(cid:132)ytett(cid:132)vien yhteismarkkinoiden merkitt(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) osalla, sen vahvistamat palvelumaksut hyv(cid:132)ksym(cid:132)ll(cid:132) aiheen soveltaa meriliikenneyritysten osalta erilaisia maksuja sen mukaan, suorittavatko yritykset j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)lisi(cid:132) vai kansallisella alueella sijaitsevien satamien v(cid:132)lisi(cid:132) kuljetuksia, silt(cid:132) osin kuin t(cid:132)m(cid:132) vaikuttaa j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan”. perit(cid:132)(cid:132)n korkeampia maksuja) perusteella lentoyh- ti(cid:148)iden samankaltaisiin, laskeutumista ja nousua koskeviin suorituksiin sovelletaan erilaisia ehtoja ja ne asetetaan n(cid:132)in ollen ep(cid:132)edulliseen kilpailuase- maan, mink(cid:132) perusteella kyse on 86 artiklan toisen kohdan c tarkoitetusta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n aseman v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132). alakohdassa (43) On selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) muuttamalla keinotekoisesti yritysten kustannustekij(cid:148)it(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132) saattaa ep(cid:132)edulliseen asemaan tietyt yhteis(cid:148)n sis(cid:132)isill(cid:132) reiteill(cid:132) riippuen, onko kyse kotimaan sis(cid:132)isest(cid:132) vai Euroopan talous- alueen sis(cid:132)isist(cid:132) reiteist(cid:132). liikenn(cid:148)iv(cid:132)t lentoyhti(cid:148)t siit(cid:132) (41) Samaa asiaa koskevissa p(cid:132)(cid:132)telmiss(cid:132)(cid:132)n julkisasiamies Van Gerven totesi lis(cid:132)ksi seuraavaa (20): (44) ”Olennaista asiassa on se, ett(cid:132) kyseiset tariffierot eiv(cid:132)t ole mill(cid:132)(cid:132)n lailla sidoksissa molemmissa tarjottujen t(cid:132)sm(cid:132)lleen samanlaisten tapauksissa luotsipalvelujen (. ). Yhteis(cid:148)jen luonteeseen tuomioistuin katsoo omasta puolestaan, ett(cid:132) kyse on selke(cid:132)sti sellaisesta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n aseman v(cid:132)(cid:132)rin- k(cid:132)yt(cid:148)n tapauksesta, joka on m(cid:132)(cid:132)ritelty EY:n perus- tamissopimuksen 86 artiklan toisen kohdan c alakohdassa seuraavasti: 'erilaisten ehtojen sovelta- minen eri kauppakumppaneiden samankaltaisiin suorituksiin ep(cid:132)edulliseen kauppakumppaneita kilpailuasemaan asettavalla tavalla'(*). (*) Alaviite 61: T(cid:132)m(cid:132) kysymys voidaan rinnastaa tilanteeseen, jota tarkasteltiin asiassa United Brands v. komissio (asia C-27/76, tuomio 14. 2. 1978) seuraavasti: yhteis(cid:148)jen tuomioistuin katsoi, ett(cid:132) jonka UBC:n harjoittama syrjiv(cid:132) hintapolitiikka, mukaan eri j(cid:132)senvaltioissa toimivilta kypsytt(cid:132)j(cid:132)/ j(cid:132)lleenmyyjilt(cid:132) perittiin erilaisia hintoja saman- laisten banaanien yht(cid:132) suurten m(cid:132)(cid:132)rien toimituk- sista, oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n aseman v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132), koska n(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)senvaltioittain vaihtelevat syrjiv(cid:132)t hinnat muodostivat esteen tavaroiden vapaalle liikkuvuu- delle (232 kohta) ja t(cid:132)st(cid:132) on aiheutunut kansallisten markkinoiden tiukka jakaminen keinotekoisesti erilaisille hintatasoille ja tiettyjen kypsytt(cid:132)j(cid:132)/j(cid:132)lleen- myyjien asettaminen ep(cid:132)suotuisaan asemaan kilpai- lussa, joka on siis ollut v(cid:132)(cid:132)ristynytt(cid:132) verrattuna siihen, mit(cid:132) sen olisi pit(cid:132)nyt olla’ 233 kohta. Samaa p(cid:132)(cid:132)ttely(cid:132) voidaan soveltaa soveltuvin osin tarkastel- tavana olevaan asiaan: ammattikunnan soveltamat erilaiset tariffit est(cid:132)v(cid:132)t j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)listen meri- kuljetuspalvelujen vapaan tarjonnan ja asettavat t(cid:132)llaisista palveluista vastaavat yhti(cid:148)t ep(cid:132)edulliseen kilpailuasemaan. ” (42) Kun kyseist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)ttely(cid:132) sovelletaan lentoasemiin voidaan todeta, Ilmailulaitoksen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottaman laskeutumismaksujen eriytetyn j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n (Euroopan talousalueen sis(cid:132)isist(cid:132) lennoista ett(cid:132) (20) 34 kohta. totesi Ilmailulaitos t(cid:132)st(cid:132) perustamissopimuksen rikkomisesta, ett(cid:132) ”t(cid:132)llainen j(cid:132)rjestelm(cid:132) oli perus- teltu, koska ja lentoasemille ja n(cid:132)in ollen kustan- toiminnalliset vaatimukset nukset ovat erilaisia kotimaan- ja ulkomaanlentojen osalta erityisesti seuraavista syist(cid:132): tekniset asetetut i) kiitoteiden pituutta koskevat vaatimukset poik- keavat toisistaan, ii) kiitoteiden kest(cid:132)vyytt(cid:132) koskevat vaatimukset poikkeavat toisistaan, iii) lentoasemien aukioloaikoja koskevat vaati- mukset poikkeavat toisistaan, iv) lentoasemien k(cid:132)ytt(cid:148)valmiutta koskevat vaati- mukset poikkeavat toisistaan”, (45) Ilmailulaitos perustelee n(cid:132)kemyst(cid:132)(cid:132)n seuraavasti: i) Kiitoteiden pituutta koskevat vaatimukset — Suomen sis(cid:132)isten lentoreittien keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen pituus on 300–400 kilometri(cid:132), kun taas Suomen ja muiden j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)listen lentoreittien on keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen 1 500–2 000 kilometri(cid:132) ja korkeintaan 3 000 kilometri(cid:132) (Helsinki/Madrid). pituus — Kotimaan lentoliikenteess(cid:132) k(cid:132)ytetty lentoka- lusto on Euroopan talousalueen sis(cid:132)isess(cid:132) lii- kenteess(cid:132) k(cid:132)ytetty(cid:132) pienempi. — Kotimaan liikenteess(cid:132) k(cid:132)ytettyjen lentoko- neiden paino on alhaisempi, koska reitit ovat lyhyempi(cid:132) kuin ulkomaan liikenteess(cid:132). — Kiitotien pituus m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ytyy lentokoneen koon ja reitin pituuden mukaan. sis(cid:132)isess(cid:132) — Kotimaan lentoliikenteen yhteydess(cid:132) kiito- teiden pituudeksi riitt(cid:132)(cid:132) 2 000 metri(cid:132), mutta ETA:n kiitoteiden pituuden on oltava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 2 400 metri(cid:132). Suomen ja muiden Euroopan maiden v(cid:132)list(cid:132) liikennett(cid:132) varten kiitoteiden on siis oltava noin 25 prosenttia kotimaan liikenteeseen vaadittuja kiitoteit(cid:132) pidempi(cid:132). liikenteess(cid:132) 16. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 69/29 — Suuren lentokaluston vastaanottamiseksi lento- asemilta vaaditaan korkeatasoista varmuutta ja turvallisuutta. T(cid:132)m(cid:132) edellytt(cid:132)(cid:132) merkitt(cid:132)vi(cid:132) henkil(cid:148)st(cid:148)resursseja ja tulee kalliiksi. Yhteenvetona voidaan todeta, ett(cid:132) Euroopan talous- alueen sis(cid:132)isest(cid:132) liikenteest(cid:132) aiheutuu korkeampia yll(cid:132)pito- ja p(cid:132)(cid:132)omakustannuksia kuin kotimaan liikenteest(cid:132). (46) N(cid:132)m(cid:132) Ilmailulaitoksen esitt(cid:132)m(cid:132)t perustelut ovat kyseenalaisia seuraavista syist(cid:132): — monet kotimaan lentoreitit ovat pituudeltaan samaa luokkaa kuin Euroopan talousalueen sis(cid:132)iset reitit. T(cid:132)llaisia reittej(cid:132) ovat erityisesti Helsinki-Vantaa/Ivalo, Maarianhamina/Kittil(cid:132) tai Turku/Rovaniemi; — jotkut Euroopan talousalueen sis(cid:132)iset reitit ovat suhteellisen lyhyit(cid:132), kuten Helsinki/Tukholma (noin 405 kilometri(cid:132)) Helsinki/G(cid:148)teborg (noin 810 kilometri(cid:132)), Helsinki/Oslo (noin 810 kilo- metri(cid:132)) tai Helsinki/K(cid:148)(cid:148)penhamina (noin 910 kilometri(cid:132)); — lentoreitin pituus ei ole ainoa kriteeri, jonka lentoyhti(cid:148) ottaa huomioon kaluston valinnassa; — Ilmailulaitos on ilmoittanut, ett(cid:132) kotimaanlen- noille riitt(cid:132)(cid:132) 2 000 metrin pituinen kiitotie. Euroopan talousalueen sis(cid:132)isi(cid:132) tai kansainv(cid:132)lisi(cid:132) lentoja varten tarvitaan 400 metri(cid:132) pidempi kiitotie. Kiitoteit(cid:132) on kuitenkin jo pidennetty useimmilla Suomen lentoasemilla, sill(cid:132) Ilmailu- laitoksen hallinnoimista 25 lentokent(cid:132)st(cid:132) aino- astaan kuudella on alle 2 400 metrin pituiset kiitotiet (21). (47) Komission saamien tietojen mukaan vaikuttaa lis(cid:132)ksi joiden silt(cid:132), ett(cid:132) tietyill(cid:132) lentoasemilla, kiitotie on ale 2 400 metri(cid:132), harjoitetaan kuitenkin kansainv(cid:132)list(cid:132) on erityisesti liikennett(cid:132). Kyse (2 000 seuraavista metri(cid:132)), Maarianhamina (1 900 metri(cid:132)), Pori (2 000 metri(cid:132)) ja Vaasa (2 000 metri(cid:132)) (22). T(cid:132)m(cid:132) perustelu ei siis ole asianmukainen. lentoasemista: Lappeenranta k(cid:132)ytetyt lentokoneet talousalueen (48) Komissio toteaa, ett(cid:132) v(cid:132)ite, jonka mukaan kotimaan ovat lentoliikenteess(cid:132) Euroopan liikenteess(cid:132) k(cid:132)ytettyj(cid:132) pienempi(cid:132), ei pid(cid:132) aina paikkaansa. Esimerkiksi Finnair k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kotimaan reiteill(cid:132) (esimerkiksi Helsinki/Oulu) ja yhteis(cid:148)n sis(cid:132)isill(cid:132) reiteill(cid:132) (Helsinki/Alicante tai Helsinki/Barcelona) samoja lentokoneita (MD-80). sis(cid:132)isess(cid:132) (50) (51) (52) (53) (54) (55) (49) lis(cid:132)ksi: korostaa Ilmailulaitos ”seuranneensa vuodesta 1994 alkaen tuotteiden kustannusten laskentaa ja erityisesti liikennealueeseen liittyvien palvelujen kustannuksia, ja ett(cid:132) vuoden 1995 kustannusten mukaan kansainv(cid:132)liseen liikennea- lueeseen liittyvien palvelujen kustannukset tonnia kohden (MTOW) olivat noin 50 prosenttia korkeammat kuin vastaavat kotimaan liikenteen kustannukset. Ilmailulaitos katsoo n(cid:132)in ollen, ett(cid:132) yksinomaan maksimilentoonl(cid:132)ht(cid:148)massaan perus- tuvat laskeutumismaksut eiv(cid:132)t t(cid:132)yt(cid:132) kustannuksiin perustuvan hintojen vahvistamisen vaatimuksia ja t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) kansainv(cid:132)liseen liikenteeseen sovelletta- vien laskeutumismaksujen on oltava korkeampia. ” on kuitenkin my(cid:148)nt(cid:132)nyt, Ilmailulaitos ett(cid:132) Euroopan talousalueen sis(cid:132)isell(cid:132) reitill(cid:132) liiken- n(cid:148)iv(cid:132)n koneen laskeutumisesta aiheutuvien kustan- nusten ja kotimaan reitill(cid:132) liikenn(cid:148)iv(cid:132)n koneen laskeutumisesta aiheutuvien kustannusten v(cid:132)linen ero on pienempi kuin Euroopan talousalueen sis(cid:132)i- silt(cid:132) lennoilta peritt(cid:132)v(cid:132)n laskeutumismaksun ja kotimaanlennoilta peritt(cid:132)v(cid:132)n laskeutumismaksun v(cid:132)linen ero. ii) Kiitoteiden kest(cid:132)vyytt(cid:132) koskevat vaatimukset Ilmailulaitos esitt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) koska kansainv(cid:132)lisess(cid:132) liikenteess(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n raskaampia lentokoneita, ”kiitoteiden pinnan on oltava kansainv(cid:132)lisen liiken- teen tarpeita varten noin 10 prosenttia lujempi. ” T(cid:132)h(cid:132)n v(cid:132)itteeseen voidaan vastata toteamalla, ett(cid:132) kiitotien kest(cid:132)vyystekij(cid:132) on jo otettu huomioon, sill(cid:132) maksu lasketaan lentokoneen painon mukaan. iii) Lentoasemien aukioloaikoja ja k(cid:132)ytt(cid:148)valmiutta koskevat vaatimukset v(cid:132)itt(cid:132)(cid:132), Ilmailulaitos ett(cid:132) koska 90 prosenttia kansainv(cid:132)lisest(cid:132) ilmaliikenteest(cid:132) kulkee Helsingin lentoaseman kautta ja koska kansainv(cid:132)liset lennot ajoittuvat aamuihin ja iltoihin, maakuntien lento- asemien on oltava jatkolentojen varmistamiseksi avoinna aamuisin ja iltaisin. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) ”palvelujen on tarjoamisesta otettava kulut huomioon matkustajamaksujen kustannusten laskennassa. ” aiheutuvat Ilmailulaitos korostaa, ett(cid:132) ”kansainv(cid:132)linen liikenne edellytt(cid:132)(cid:132) kotimaan liikennett(cid:132) enemm(cid:132)n matkus- sek(cid:132) tajaterminaalitiloja ett(cid:132) korkeampitasoisia palveluja. T(cid:132)st(cid:132) Ilmailulaitoksen rakennuskulut huomioon matkustajamaksuja vahvistaessaan. ” paikoitusalueita otettava seuraa, on ja Viimeksi mainitut kaksi perustelua eiv(cid:132)t liity kysei- seen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n. Koska lentoasemien aukioloai- lentoaseman k(cid:132)ytt(cid:148)valmiuteen liittyv(cid:132)t koihin tai vaatimukset Ilmailulaitoksen mukaan huomioon matkustajamaksuja vahvistettaessa, niit(cid:132) ei voida sis(cid:132)llytt(cid:132)(cid:132) laskeutumismaksuihin. otetaan (21) L(cid:132)hde: ACI Europe Airport Database (22) L(cid:132)hde: Suomen siiviili-ilmailutilastot. (56) Komissio katsoo edell(cid:132) esitetyn perusteella, ett(cid:132) yksik(cid:132)(cid:132)n Ilmailulaitoksen esitt(cid:132)mist(cid:132) perusteluista L 69/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 3. 1999 ei oikeuta ottamaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n sellaista lennon l(cid:132)ht(cid:148)- asemaan (kotimaan tai Euroopan talousalueen sis(cid:132)inen lento) perustuvaa syrjiv(cid:132)(cid:132) maksuj(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132), jollaista Ilmailulaitos soveltaa. (57) (58) g) Vaikutus j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan Yhteis(cid:148)jen tuomioistuin totesi asiassa Corsica Ferries II antamassaan tuomiossa (23), ett(cid:132) syrjiv(cid:132)t menettelytavat ”ovat omiaan vaikuttamaan j(cid:132)senval- tioiden v(cid:132)liseen kauppaan, sill(cid:132) ne vaikuttavat kahden j(cid:132)senvaltion v(cid:132)lisi(cid:132) kuljetuksia suorittaviin yrityksiin. ” Ilmailulaitokselle asetuksen 11 artiklan perusteella osoitetun tiedonantopyynn(cid:148)n seurauksena ilmeni, ett(cid:132) Ilmailulaitoksella ei ole lentoasemakohtaisia tilastoja, joissa erotettaisiin ETA:n alueelle suuntau- tuva liikenne muusta kansainv(cid:132)lisest(cid:132) liikenteest(cid:132). (59) Helsinki-Vantaan lentoaseman matkustajam(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli 7,7 miljoonaa vuonna 1996, joten kyseisen j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n vaikutus j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan on sen osalta kiistaton. (60) V(cid:132)limeren alueen j(cid:132)senvaltioihin ja Kanarian saarille suuntautuvaa tilausliikennett(cid:132) lukuun otta- matta, muilta Euroopan talousalueen v(cid:132)lisi(cid:132) lento- palveluja tarjoavilta Suomen lentoasemilta lenne- t(cid:132)(cid:132)n Tukholmaan keskim(cid:132)(cid:132)rin kuusi kertaa vuoro- kaudessa (Vaasa ja Turku), viisi kertaa vuorokau- dessa (Tampere) ja kaksi kertaa vuorokaudessa (Pori). N(cid:132)ilt(cid:132) Tukholman lennoilta on jatkoyh- Brysseliin, teydet Amsterdamiin, Frankfurtiin, K(cid:148)(cid:148)penhaminaan, D(cid:129)sseldorfiin, G(cid:148)teborgiin, Hampuriin, Lontooseen, Mancheste- riin, Milanoon, M(cid:129)ncheniin, Pariisiin ja Wieniin. joko Lufthansan ja N(cid:132)it(cid:132) jatkolentoja tarjoavat (k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) SAS:n v(cid:132)linen liittoutuma tai Finnair kanssa, sopimuskumppaniensa yhteistunnusta code-sharing). Billundiin, olevassa Alla kaikkien kyseisten lentoasemien ulkomaanlentojen osuus matkustajam(cid:132)(cid:132)rin(cid:132) ilmaistuna. taulukossa esitet(cid:132)(cid:132)n (61) (62) syyst(cid:132) ett(cid:132) voidaan perustellusti T(cid:132)st(cid:132) kyseinen j(cid:132)rjestelm(cid:132), jota sovelletaan n(cid:132)ill(cid:132) viidell(cid:132) lentoasemalla, vaikuttaa j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan. todeta, h) P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) Edell(cid:132) esitetyst(cid:132) analyysist(cid:132) k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) Ilmailu- laitoksen soveltaman laskeutumismaksujen lasken- taj(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaan samoista lennonjohtoon sek(cid:132) rullausteiden ja aseman k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n liittyvist(cid:132) palveluista maksetaan sen mukaan, mik(cid:132) on lennon alkamispaikka (kotimaan- vai Euroopan talousalueen sis(cid:132)inen lento). erilaisia maksuja (63) Komissio on t(cid:132)m(cid:132)n perusteella sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) kyseinen maksuj(cid:132)rjestelm(cid:132) on syrjiv(cid:132) ja rikkoo perustamissopimuksen 86 artiklan toisen kohdan c alakohtaa v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)ess(cid:132)(cid:132)n kilpailua asian kannalta merkityksellisill(cid:132) markkinoilla. ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Suomen lentoasemien pit(cid:132)j(cid:132)n(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) asemassa oleva Ilmailulaitos/Luftfartsverket on rikkonut perusta- missopimuksen periess(cid:132)(cid:132)n Suomen lentokentill(cid:132) syrjivi(cid:132) laskeutumismaksuja lennon luonteen perusteella eli rippuen siit(cid:132), onko kyse kotimaan vai Euroopan talousalueen sis(cid:132)isest(cid:132) lennosta. artiklan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) 86 2 artikla Ilmailulaitoksen/Luftfartsverket on lopetettava 1 artiklassa tarkoitettu rikkominen ja ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksiantamisesta toteuttamansa toimenpiteet. p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudattamiseksi Lentoasema Kotimaan liikenne Ulkomaan liikenne 3 artikla (%) Helsinki-Vantaa Vaasa Turku Pori Tampere 30 66 51 72 49 70 34 49 28 51 L(cid:132)hde: Suomen siviili-ilmailutilastot 1996, s. 9. T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Ilmailulaitokselle/Luftfarts- verket, PL 50, FIN-01531 Vantaa, Suomi. Tehty Brysseliss(cid:132) 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen (23) Ks. alaviite 13


title: Recommandation du Parlement européen sur la création d'un Corps civil européen de paix

eurovoc_concepts:
feasibility study
international voluntary worker

formats: html print


title: 1999/151/EC: Commission Decision of 10 February 1999 on the clearance of the accounts of Greece and Spain in respect of expenditure financed by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF), Guarantee Section, for the 1997 financial year and amending Decision 98/324/EC (notified under document number C(1999) 215) (Only the Spanish and Greek versions are authentic)

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Greece
Spain
agricultural expenditure
closing of accounts
financial year

formats: html pdf print

text: L 49/42 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 1999 COMMISSION DECISION of 10 February 1999 on the clearance of the accounts of Greece and Spain in respect of expenditure financed by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF), Guarantee Section, for the 1997 financial year and amending Decision 98/324/EC (notified under document number C(1999) 215) (Only the Spanish and Greek versions are authentic) (1999/151/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 729/70 of 21 April 1970 on the financing of the common agricul- tural policy (1), as last amended by Regulation (EC) No 1287/95 (2), and in particular Article 5(2)(b) thereof, After consulting the Fund Committee, (1) Whereas, with regard to the third subparagraph of Article 7(1) of Commission Regulation (EC) No 296/96 of 16 February 1996 on data to be forwarded by the Member States and the monthly booking of expenditure financed under the Guar- antee the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and repealing Regulation (EEC) No 2776/88 (3), as last amended by Regulation (EC) No 2236/98 (4), account is taken for the 1997 financial year of expenditure States between 16 October 1996 and 15 October 1997; the Member incurred by Section of (2) Whereas the accounts of three paying agencies in Spain concerning expenditure financed by the EAGGF Guarantee Section for the 1997 financial year which could not be cleared by Decision 98/ 324/EC (5) were disjoined from that Decision; for those paying agencies, the annual accounts and the accompanying the Commission to take a decision on the veracity, completences, accounts and accuracy of submitted; now permit documents the (3) Whereas a reduction for Greece for milk levies not yet repaid to the Fund, made as part of the reduc- tions and suspensions of advances for the 1997 (1) OJ L 94, 28. 4. 1970, p. 13. (2) OJ L 125, 8. 6. 1995, p. 1. (3) OJ L 39, 17. 2. 1996, p. 5. (4) OJ L 281, 17. 10. 1998, p. 9. (5) OJ L 141, 13. 5. 1998, p. 38. financial year, was not in Decision 98/324/EC; whereas that omission now needs to be rectified in order to prevent any preju- dice to the Fund; taken into account (4) Whereas a reduction was made in Decision 98/ 324/EC for Spain for transport costs in the food aid programme; whereas following receipt of further justification, that amount can now be accepted for funding; (5) Whereas the second subparagraph of Article 7(1) of Commission Regulation (EC) No 1663/95 (6), as amended by Regulation (EC) No 896/97 (7), lays down that the amounts which are recoverable from, or payable to, each Member State are to be deducted from, or added to, advances against expenditure from the second month following that in which the accounts clearance decision is taken; (6) Whereas, in accordance with the third subpara- graph of Article 5(2)(b) of Regulation (EEC) No 729/70 and Article 7(1) of Regulation (EC) No 1663/95, this Decision, adopted on the basis of accounting information, does not prejudice deci- taken subsequently by the Commission sions excluding from Community financing expenditure not effected in accordance with Community rules, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 accounts of three paying agencies The in Spain concerning expenditure financed by the EAGGF Guar- antee Section in respect of the 1997 financial year are cleared as shown in Annex I. (6) OJ L 158, 8. 7. 1995, p. 6. (7) OJ L 128, 21. 5. 1997, p. 8. 25. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 49/43 Article 2 The parts of Annex III of Decision 98/324/EC relating to Greece and Spain are replaced by Annex II to this Decision. The amounts recoverable from or payable to those Member States pursuant to this clear- ance of accounts are shown in Annex II. This Decision is addressed to the Hellenic Republic and the Kingdom of Spain. Article 3 Done at Brussels, 10 February 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission L 49/44 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 1999 ANNEX I CLEARANCE OF THE PAYING AGENCIES’ ACCOUNTS — FINANCIAL YEAR 1997 List of paying agencies for which the accounts are cleared as follows: Member State Paying agency ES Asturias Cantabria Galicia Amounts cleared in national currency 6 086 962 819 2 301 259 183 9 546 951 740 ANNEX II CLEARANCE OF THE PAYING AGENCIES’ ACCOUNTS — FINANCIAL YEAR 1997 Amount to be recovered from or paid to the Member State Member State 1997 — Expenditure for the paying agencies for which the accounts are cleared disjoined expenditure declared in the annual declaration total of the expenditure in the monthly declarations Total a+b Reductions and suspensions for the whole financial year Total including reductions and suspensions Advances paid to the Member State for the financial year Amount to be recovered from (–) or paid to (+) the Member State Amount recovered from (–) or paid to (+) the Member State following Decision 98/324/EC Amount to be recovered from (–) or paid to (+) the Member State following current Decision a b c=a+b d e=c+d f g=e–f h i=g–h EL ES 838 160 189 878,00 0,00 838 160 189 878,00 –321 314 275,00 837 838 875 603,00 837 583 977 475,00 0,00 254 898 128,00 –254 898 128,00 765 690 088 164,00 0,00 765 690 088 164,00 –11 605 439 889,00 754 084 648 275,00 754 685 638 584,00 –581 375 294,00 –600 990 309,00 19 615 015,00 (1) For the calculation of the amount to be recovered from or paid to the Member State, the amount taken into account is the total of the annual declaration for the expenditure cleared (column a) or the total of the monthly declarations for the expenditure disjointed (column b). (2) The reductions and suspensions are those taken into account in the advance system, to which are added in particular the corrections for the non-respect of payment deadlines established in September and October 1997. 2 5. 2. 1 9 9 9 E N O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s L 4 9 / 4 5


title: Reglamento (CE) n° 298/1999 de la Comisión de 10 de febrero de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 37/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 2. 1999 REGLAMENTO (CE) No 298/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 10 de febrero de 1999 por el que se establecen valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n de frutas y hortalizas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apar- tado 1 de su art(cid:146)culo 4, Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversi(cid:155)n aplicables en el marco de la Pol(cid:146)- tica Agr(cid:146)cola Com(cid:156)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (4), y, en parti- cular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicaci(cid:155)n de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisi(cid:155)n fije los valores a tanto alzado de importaci(cid:155)n de terceros pa(cid:146)ses correspondientes a los productos y per(cid:146)odos que se precisan en su Anexo; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de los criterios antes indicados, los valores globales de importaci(cid:155)n deben fijarse en los niveles que figuran en el Anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los valores globales de importaci(cid:155)n a que se refiere el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados seg(cid:156)n se indica en el cuadro del Anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 11 de febrero de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 10 de febrero de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. (3) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. 11. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 37/9 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 10 de febrero de 1999, por el que se establecen los valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n (EUR/100 kg) 052 204 212 624 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 204 624 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 039 060 400 404 728 999 052 388 400 512 528 624 999 59,9 42,2 104,0 198,1 101,1 118,3 162,5 140,4 241,4 241,4 142,8 147,9 145,3 51,9 41,2 43,4 27,5 48,1 52,5 44,1 77,7 82,3 80,0 56,4 64,5 96,1 67,3 84,1 73,7 50,9 65,7 58,3 76,4 49,2 76,1 69,0 71,0 68,3 132,7 109,2 102,4 68,0 95,0 55,5 93,8 (1) Nomenclatura de pa(cid:146)ses fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El c(cid:155)digo «999» significa «otros or(cid:146)genes»


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets retsakt om udarbejdelse af konventionen om reglerne for tredjelandsstatsborgeres tilladelse til indrejse i medlemsstaterne (KOM(97)0387 C4- 0681/97 97/0227(CNS))(Høringsprocedure)

eurovoc_concepts:
admission of aliens
approximation of laws
foreign national
foreign student
free movement of persons
immigration
living conditions
military equipment
residence permit
third country


title: Kommissionens förordning (EG) nr 304/1999 av den 10 februari 1999 om utfärdande av exportlicenser för bearbetade produkter av frukt och grönsaker

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
export refund
fruit juice
fruit product

text: L 37/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 304/1999 av den 10 februari 1999 om utf(cid:132)rdande av exportlicenser f(cid:148)r bearbetade produkter av frukt och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1429/95 av den 23 juni 1995 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r exportbidrag inom frukt- och gr(cid:148)nsakssektorn med undantag av exportbidrag som beviljats p(cid:134) grundval av tillsatt socker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1007/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2260/98 (3) fastst(cid:132)lls f(cid:148)r vilka kvantiteter det kan ans(cid:148)kas om andra exportlicenser med f(cid:148)rutfastst(cid:132)llelse av exportbidraget (cid:132)n s(cid:134)dana som det ans(cid:148)ks om inom ramen f(cid:148)r livsmedels- hj(cid:132)lp. I artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1429/95 fastst(cid:132)lls under vilka omst(cid:132)ndigheter kommissionen f(cid:134)r vidta s(cid:132)rskilda (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att undvika ett (cid:148)verskridande av de kvantiteter f(cid:148)r vilka det kan ans(cid:148)kas om exportlicens. Enligt de uppgifter som kommissionen i dag har kommer kvantiteten 354 ton apelsinjuice med en sockerhalt p(cid:134) minst 55(cid:190) Brix, som anges i bilagan till f(cid:148)rordning (EG) nr 1275/98, minskad och (cid:148)kad med de kvantiteter som anges i artikel 4. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1429/95, att (cid:148)ver- skridas om man utan begr(cid:132)nsning utf(cid:132)rdar licenser med f(cid:148)rutfastst(cid:132)llelse av exportbidraget till f(cid:148)ljd av de ans(cid:148)k- ningar som ingetts efter den 5 februari 1999. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att till(cid:132)mpa en neds(cid:132)ttningskoefficient p(cid:134) de kvantiteter som det ans(cid:148)ks om den 5 februari 1999 och att avsl(cid:134) ans(cid:148)kningar om exportlicens med f(cid:148)rutfastst(cid:132)l- lelse av bidraget som inges d(cid:132)refter i syfte att en licens skall utf(cid:132)rdas under den p(cid:134)g(cid:134)ende perioden. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Exportlicenser med f(cid:148)rutfastst(cid:132)llelse av exportbidraget f(cid:148)r apelsinjuice med en sockerhalt p(cid:134) minst 55(cid:190) Brix, f(cid:148)r vilken ans(cid:148)kan har ingetts den 5 februari 1999 i enlighet med artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2260/98 skall utf(cid:132)rdas f(cid:148)r en kvantitet som motsvarar 82,4 % av de beg(cid:132)rda kvantiteterna. Ans(cid:148)kningar om licens med f(cid:148)rutfastst(cid:132)llelse av exportbi- draget som inges efter den 5 februari 1999 och f(cid:148)re den 20 februari 1999 f(cid:148)r ovan n(cid:132)mnda produkt skall avsl(cid:134)s. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 11 februari 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 10 februari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 141, 24. 6. 1995, s. 28. (2) EGT L 145, 5. 6. 1997, s. 16. (3) EGT L 283, 21. 10. 1998, s. 16


title: 1999/199/EG: Kommissionens beslut av den 10 februari 1999 om ett förfarande enligt artikel 90 i fördraget (IV/35.703 - Portugisiska flygplatser) [delgivet med nr K(1999) 243] (Endast den portugisiska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Portugal
airport
application of EU law
charges for use of infrastructure
reduced price
restriction on competition

text: 16. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 69/31 KOMMISSIONENS BESLUT av den 10 februari 1999 om ett f(cid:148)rfarande enligt artikel 90 i f(cid:148)rdraget (IV/35. 703 — Portugisiska flygplatser) [delgivet med nr K(1999) 243] (Endast den portugisiska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (1999/199/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artiklarna 86, 90. 1 och 90. 3 i detta, efter att ha givit de portugisiska myndigheterna, Aero- portos e Navega(cid:135)ao A(cid:130)rea–Empresa Publica, TAP Air sina Portugal och Portugalia tillf(cid:132)lle att meddela synpunkter p(cid:134) de inv(cid:132)ndningar som kommissionen fram- f(cid:148)rt, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) I. SAKF(cid:153)RH(cid:143)LLANDE a) Den statliga (cid:134)tg(cid:132)rden i fr(cid:134)ga Detta f(cid:148)rfarande g(cid:132)ller det rabattsystem f(cid:148)r land- ningsavgifter och de skillnader i dessa landningsav- gifter beroende p(cid:134) startplatserna f(cid:148)r flygningarna som inf(cid:148)rts p(cid:134) de portugisiska flygplatserna. Enligt artikel 18 i lagdekret nr 102/90 av den 21 mars 1990 skall beloppen f(cid:148)r avgifterna f(cid:148)r flyg- trafiken p(cid:134) de flygplatser som f(cid:148)rvaltas av Aero- portos e Navega(cid:135)ao A(cid:130)rea ANA fastst(cid:132)llas genom en f(cid:148)rordning efter h(cid:148)rande av det portugisiska luftfartsverket. I punkt 3 i denna artikel anges att det (cid:132)r m(cid:148)jligt att inf(cid:148)ra skilda avgifter beroende p(cid:134) varje enskild flygplats kategori, funktion och utnyttjandegrad. I f(cid:148)rordningsdekret (Decreto regulamentar) nr 38/ 91 av den 29 juli 1991 fastst(cid:132)lls n(cid:132)rmare best(cid:132)m- melser f(cid:148)r landningsavgifterna: ”Artikel 4. 1: En start- och landningsavgift skall tas ut f(cid:148)r varje landning, ber(cid:132)knad utifr(cid:134)n den h(cid:148)gsta startmassa (MTOW) som anges i flygv(cid:132)rdighetsbe- viset. Artikel 4. 5: F(cid:148)r inrikesflyg skall en rabatt p(cid:134) 50 % l(cid:132)mnas. ” Regeringen utf(cid:132)rdar varje (cid:134)r en f(cid:148)rordning om uppdatering av niv(cid:134)erna p(cid:134) landningsavgifterna. (2) F(cid:148)ljande rabattsystem inf(cid:148)rdes genom f(cid:148)rordning (Portaria 352/98) av den 23 juni 1998 i enlighet med lagdekret nr 102/90. Lissabons flygplats 1–50 landningar per m(cid:134)nad Avgift f(cid:148)r det f(cid:148)ljande 50-talet landningar Tredje 50-tal Fj(cid:132)rde 50-tal D(cid:132)rut(cid:148)ver Flygplatserna i Porto och Faro samt p(cid:134) Azorerna F(cid:148)rsta 50-tal Andra 50-tal Tredje 50-tal Fj(cid:132)rde 50-tal D(cid:132)rut(cid:148)ver K(cid:132)lla: Skrivelse fr(cid:134)n de portugisiska myndigheterna av den 16 juli 1998. Avgifter (PTE/t) 1 146 1 063 979 888 771 1 146 938 866 786 681 Rabatt i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det f(cid:148)rsta 50-talet land- ningar per m(cid:134)nad (%) –7,2 –14,6 –22,5 –32,7 –18,4 –24,4 –31,4 –40,6 L 69/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 3. 1999 (3) (4) (5) (6) b) Ber(cid:148)rt f(cid:148)retag och ber(cid:148)rda tj(cid:132)nster ANA (cid:132)r ett offentligt f(cid:148)retag som ansvarar f(cid:148)r f(cid:148)rvaltningen av tre flygplatser p(cid:134) portugisiska fast- landet (Lissabon, Faro och Porto), fyra flygplatser p(cid:134) Azorerna (Ponta Delgada, Horta, Santa Maria och Flores) och andra flygplatser samt f(cid:148)r trafikkon- trollen. Flygplatserna p(cid:134) Madeira och tillh(cid:148)rande (cid:148)ar f(cid:148)rvaltas av ANAMS. I artikel 3. 1 i lagdekret nr 246/79 om bildande av bolaget ANA f(cid:148)reskrivs f(cid:148)ljande ”ANA-EP skall ha till uppgift att i bolagsform driva och utveckla de offentliga tj(cid:132)nsterna till st(cid:148)d f(cid:148)r den civila lufttrafiken med verksamhetsm(cid:134)let att styra, leda och kontrollera lufttrafiken samt att ansvara f(cid:148)r start och landning av luftfartyg samt embarkering, debarkering och befordran av passa- gerare, gods och post”. ANA-EP l(cid:132)mnar d(cid:132)rf(cid:148)r tillst(cid:134)nd till de flygbolag som (cid:148)nskar f(cid:134) tilltr(cid:132)de till de flygplatsinfrastruk- turer bolaget f(cid:148)rvaltar. ANA levererar tj(cid:132)nster till dessa bolag i samband med start och landning och tar som ers(cid:132)ttning f(cid:148)r detta ut avgifter, vilkas niv(cid:134)er och belopp fastst(cid:132)lls genom f(cid:148)rordningar (1). c) Landningsavgifterna civila i flygorganisationen ICAO Internationella rekommenderar sin handbok om flygplats- ekonomi (2) sina medlemmar att ber(cid:132)kna land- ningsavgifterna i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den h(cid:148)gsta start- massan. Organisationen ger f(cid:148)ljande definition av landningsavgiften: ”Avgifter som tas ut f(cid:148)r anv(cid:132)ndandet av start- och inklusive landningsbanor, inflygningsm(cid:132)rken, trafikledning vid liksom f(cid:148)r inflygning och p(cid:134) flygplatsen. ” taxibanor och plattor, (11) liksom administrationskostnader Avgiften motsvarar ”kostnader f(cid:148)r drift och under- som (cid:132)r h(cid:134)ll h(cid:132)nf(cid:148)rliga till dessa omr(cid:134)den och kostnader f(cid:148)r fordon och materiel, inklusive utgifter f(cid:148)r arbets- kraft, underh(cid:134)llsmaskiner, elektricitet och driv- medel”. — F(cid:148)r det f(cid:148)rsta trafikeras inom inrikestrafiken flygplatser p(cid:134) (cid:148)ar d(cid:132)r det inte finns n(cid:134)got alter- nativ till lufttrafik. — F(cid:148)r det andra (cid:132)r de (cid:148)vriga inrikesflyglinjerna mycket korta och billiga. (8) (9) De portugisiska myndigheterna framh(cid:134)ller de ekonomiska och sociala sammanh(cid:134)llningsaspekter som ligger till grund f(cid:148)r detta system. D(cid:134) det g(cid:132)ller rabatterna p(cid:134) internationella flyg- st(cid:134)r de portugisiska flygplatserna inf(cid:148)r ningar konkurrens fr(cid:134)n flygplatserna i Madrid och Barce- lona som har samma form av priss(cid:132)ttning. De portugisiska myndigheterna (cid:148)nskar (cid:132)ven verka f(cid:148)r att skalf(cid:148)rdelar uppn(cid:134)s genom ett h(cid:148)gre utnyttjande av de portugisiska flygplatserna och av Portugal som turistm(cid:134)l. (10) ANA har uppgivit att inr(cid:132)ttandet av ett system med skilda avgifter och rabatter p(cid:134) dessa syftade till att uppn(cid:134) de b(cid:134)da f(cid:148)ljande m(cid:134)len: — Att till(cid:132)mpa en prispolitik liknande den som g(cid:132)ller p(cid:134) flygplatserna i Madrid och Barcelona, inom samma geografiska som (cid:132)r bel(cid:132)gna omr(cid:134)de. — Att minska driftskostnaderna f(cid:148)r de transportf(cid:148)- retag som oftast och mest regelbundet utnyttjar de flygplatser som f(cid:148)rvaltas av ANA. II. R(cid:142)TTSLIG BED(cid:153)MNING a) Artikel 90. 1 Enligt artikel 90. 1 i f(cid:148)rdraget skall medlemsstaterna ”betr(cid:132)ffande offentliga f(cid:148)retag och f(cid:148)retag som de beviljar s(cid:132)rskilda eller exklusiva r(cid:132)ttigheter inte vidta och inte heller bibeh(cid:134)lla n(cid:134)gon (cid:134)tg(cid:132)rd som strider mot reglerna i detta f(cid:148)rdrag, i synnerhet reglerna i artiklarna 6 samt 85–94. ” (12) Lagdekret nr 246/79 ger ANA exklusiv r(cid:132)ttighet att f(cid:148)rvalta flygplatsinfrastrukturerna i Lissabon, Porto och Faro samt p(cid:134) Azorerna. d) De portugisiska myndigheternas och ANA:s huvudargument ANA (cid:132)r enligt sin bolagsordning ett s(cid:134)dant offent- ligt f(cid:148)retag som avses i artikel 90. 1. (7) De portugisiska myndigheterna anger f(cid:148)ljande motiv f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av skilda avgifter beroende p(cid:134) startplatsen f(cid:148)r flygningen: (13) Enligt artikel 21 i lagdekret nr 246/79 godk(cid:132)nner staten de priser och avgifter som ANA f(cid:148)resl(cid:134)r. (1) Se sk(cid:132)len 1 och 2. (2) Dokument 9562. 1991 ICAO. Den prispolitik som ANA-EP f(cid:148)r n(cid:132)rvarande till(cid:132)mpar bygger s(cid:134)ledes p(cid:134) best(cid:132)mmelser i lagar 16. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 69/33 (lagdekret nr 246/79 och 102/90) och f(cid:148)rordningar (38/91 och 24/95) och har fastst(cid:132)llts av regeringen genom f(cid:148)rordning 352/98. (16) Av de sju flygplatser som f(cid:148)rvaltas av ANA har tre n(cid:134)gon mer betydande trafik inom endast gemenskapen (Lissabon, Porto och Faro). Dessa olika best(cid:132)mmelser i lagar och f(cid:148)rordningar kan s(cid:134)ledes betraktas som statliga (cid:134)tg(cid:132)rder enligt artikel 90. 1. b) Artikel 86 Relevant marknad (14) Den relevanta marknaden (cid:132)r marknaden f(cid:148)r tj(cid:132)nster i samband med tilltr(cid:132)de till flygplatsinfra- struktur, f(cid:148)r vilka avgiften tas ut, dvs. drift och underh(cid:134)ll av start- och landningsbanor, taxibanor och plattor samt flygledning. Som domstolen har angivit i m(cid:134)let Genuas hamn (3) kan organisation av hamnverksamheter f(cid:148)r tredje mans r(cid:132)kning i en enda hamn utg(cid:148)ra en relevant marknad enligt artikel 86. Domstolen betraktade likaledes marknaden f(cid:148)r lotstj(cid:132)nster i Genuas hamn som relevant marknad i sin dom i m(cid:134)let ”Corsica Ferries II” (4). Domstolen byggde sitt resonemang p(cid:134) det faktum att om en operat(cid:148)r (cid:148)nskar erbjuda en transport- tj(cid:132)nst p(cid:134) en given sj(cid:148)fartsrutt (cid:132)r till hamnanl(cid:132)ggningarna p(cid:134) avg(cid:134)ngs- och ankomstor- terna f(cid:148)r denna f(cid:148)rbindelse ett n(cid:148)dv(cid:132)ndigt villkor f(cid:148)r att tj(cid:132)nsten skall kunna utf(cid:148)ras. tilltr(cid:132)det Detta resonemang kan l(cid:132)tt (cid:148)verf(cid:148)ras till lufttrans- portsektorn och till tilltr(cid:132)det till flygplatser. Det r(cid:148)r sig om samma definition av marknaden som den som valdes i kommissionens beslut 95/364/EG av den 28 juni 1995 (5) om det rabattsystem f(cid:148)r land- ningsavgifter som inf(cid:148)rts p(cid:134) Bryssels nationella flygplats. (15) I (cid:148)vrigt utg(cid:148)r marknaden f(cid:148)r transport av passage- rare och varor p(cid:134) korta och medell(cid:134)nga flygf(cid:148)rbin- delser inom gemenskapen en angr(cid:132)nsande men separat marknad som p(cid:134)verkas av effekterna av ett f(cid:148)retags otillb(cid:148)rliga agerande p(cid:134) marknaden f(cid:148)r tj(cid:132)nster i samband med start och landning. Ocks(cid:134) p(cid:134) den marknaden kan s(cid:134)ledes effekterna av ett missbruk av ANA:s dominerande st(cid:132)llning ge sig till k(cid:132)nna. (3) Dom av den 10 december 1991 i m(cid:134)l C-179/90, punkt 15, Rec. 1991, s. I-5889, punkt 15. (4) Dom av den 17 maj i m(cid:134)l C-18/93, Corsica Ferries Italia Srl mot Corpo dei piloti del Porto di Genova, Rec. 1994, s. I-1783. (5) EGT L 216, 12. 9. 1995, s. 8. (17) Dessa sju flygplatser (cid:132)r inte utbytbara i n(cid:134)gon st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning, och var och en av dem kan d(cid:132)rf(cid:148)r betraktas som en separat geografisk marknad. eller flygplatser charterflygtj(cid:132)nster, nationellt De flygbolag som utf(cid:148)r regulj(cid:132)ra flygtrafiktj(cid:132)nster inom eller gemenskapen, med avg(cid:134)ng eller ankomst i Portugal m(cid:134)ste n(cid:132)mligen utnyttja de som f(cid:148)rvaltas av ANA. Flygplatserna i Porto, Lissabon och Faro samt p(cid:134) Azorerna (cid:132)r inte utbytbara, eftersom de ligger p(cid:134) flera tiotals mils avst(cid:134)nd fr(cid:134)n varandra och var och en har ett v(cid:132)l avgr(cid:132)nsat upptagningsomr(cid:134)de som motsvarar olika turistre- gioner: flygplatsen i Lissabon betj(cid:132)nar huvudstaden och centrala Portugal, den i Porto betj(cid:132)nar de norra delarna, Faro de s(cid:148)dra och Ponta Delgada, Horta Santa Maria och Flores och (cid:148)gruppen Azorerna. J(cid:132)rnv(cid:132)gs- och landsv(cid:132)gsf(cid:148)rbindelserna kan inte heller erbjuda fullgoda alternativ f(cid:148)r f(cid:148)rbindelserna mellan Lissabon, Porto och Faro. samma betj(cid:132)na geografiska som skulle De enda internationella flygplatser omr(cid:134)de, kunna n(cid:132)mligen Madrid och Barcelona, ligger p(cid:134) mer (cid:132)n 60 mils avst(cid:134)nd fr(cid:134)n de internationella portugisiska flygplatserna och saknar ocks(cid:134) s(cid:134)dana tillfredsst(cid:132)l- lande f(cid:148)rbindelser via landsv(cid:132)g eller j(cid:132)rnv(cid:132)g som skulle kunna g(cid:148)ra dem till ett realistiskt alternativ. Lissabon och Madrid kan dock anses konkurrera, n(cid:132)r ett flygbolag vill utnyttja n(cid:134)gon av dessa flyg- platser som flygknutpunkt (hub). Man skall dock ta h(cid:132)nsyn till att den totala landningsvolymen i Lissabon (cid:132)r marginell. Vad g(cid:132)ller flygplatserna p(cid:134) (cid:148)gruppen Azorerna (cid:132)r utbytbarheten mellan Ponta Delgada, Terceira och Horta ocks(cid:134) mycket l(cid:134)g p(cid:134) grund av det faktum att var och en av dessa flygplatser betj(cid:132)nar en s(cid:132)rskild (cid:148), och att sj(cid:148)f(cid:148)rbindelserna mellan dessa (cid:148)ar (cid:132)r relativt tidskr(cid:132)vande och inte s(cid:132)rskilt t(cid:132)ta. (18) F(cid:148)r ett stort antal passagerare som reser fr(cid:134)n eller till Portugal (cid:132)r de flygresetj(cid:132)nster, nationellt eller inom gemenskapen, som utnyttjar de flygplatser som f(cid:148)rvaltas av ANA d(cid:132)rf(cid:148)r inte utbytbara mot tj(cid:132)nster som erbjuds p(cid:134) andra flygplatser inom gemenskapen. L 69/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 3. 1999 (19) De lufttransportf(cid:148)retag som utf(cid:148)r tj(cid:132)nster nationellt eller inom gemenskapen med avg(cid:134)ng eller ankomst i Portugal har d(cid:132)rf(cid:148)r inget annat val (cid:132)n att utnyttja de flygplatser som f(cid:148)rvaltas av ANA och de tj(cid:132)nster f(cid:148)r tilltr(cid:132)de till flygplatsinfrastruktur som erbjuds p(cid:134) dessa flygplatser. P(cid:134)verkan p(cid:134) handeln mellan medlemsstaterna (20) I sin dom i m(cid:134)let ”Corsica Ferries II” (6), fann domstolen att diskriminerande f(cid:148)rfaranden ”kan p(cid:134)verka handeln mellan medlemsstater, eftersom de ber(cid:148)r f(cid:148)retag som utf(cid:148)r trans- porter mellan tv(cid:134) medlemsstater”. Andelen f(cid:148)r trafiken inom gemenskapen p(cid:134) de portugisiska flygplatserna framg(cid:134)r av f(cid:148)ljande tabell: Passagerartrafik (med undantag av transitpassagerare) Flygplats Internationella passagerare (%) Passagerare inom EG (%) Inrikespassagerare (%) Summa (miljoner) Lissabon Porto Faro Santa Maria A Ponta Delgada A Horta A Flores A 24 24 4 2 18 0 0 56 62 92 0 1 0 0 20 14 4 98 81 100 100 6,6 2,1 3,7 0,04 0,5 0,1 0,04 K(cid:132)lla: Skrivelse fr(cid:134)n de portugisiska myndigheterna av den 16 juli 1998 — uppgifter f(cid:148)r 1997. A=Flygplats p(cid:134) (cid:148)gruppen Azorerna. Godstrafik Flygplats Internationell godstrafik (%) Godstrafik inom EG (%) Inrikes godstrafik (%) Summa (tusen ton) Lissabon Porto Faro Santa Maria A Ponta Delgada A Horta A Flores A 41 21 5 0 12 0 0 43 72 75 0 0 0 0 16 7 20 100 88 100 100 100 29 2 0,1 6,8 0,9 0,2 K(cid:132)lla: Skrivelse fr(cid:134)n de portugisiska myndigheterna av den 16 juli 1998 — uppgifter f(cid:148)r 1997. A=Flygplats p(cid:134) (cid:148)gruppen Azorerna. Vad g(cid:132)ller flygplatserna p(cid:134) det portugisiska fastlandet framg(cid:134)r p(cid:134)verkan p(cid:134) handeln mellan medlemsstaterna klart av de f(cid:148)reg(cid:134)ende uppgifterna. En betydande majoritet av trafiken sker n(cid:132)mligen mellan Portugal och n(cid:134)gon annan av gemenskapens medlemsstater. P(cid:134) de fyra flygplatserna p(cid:134) Azorerna f(cid:148)rekommer uteslutande inrikestrafik eller trafik fr(cid:134)n tredje land. Den ifr(cid:134)gasatta statliga (cid:134)tg(cid:132)rden kan d(cid:132)rf(cid:148)r i detta h(cid:132)nseende inte antas p(cid:134)verka handeln mellan medlemsstaterna. Inte desto mindre skall f(cid:148)rdragets och sekund(cid:132)rr(cid:132)ttens best(cid:132)mmelser om det fria tillhandah(cid:134)llandet av tj(cid:132)nster respekteras. V(cid:132)sentlig del av den gemensamma marknaden (21) De flygplatser som f(cid:148)rvaltas av ANA hade f(cid:148)ljande trafik under 1997: (6) Se fotnot 4. 16. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 69/35 Flygplats Passagerare (milj) (inkl. transit) Gods (tusen ton) (23) Lissabon Porto Faro Santa Maria A Ponta Delgada A Horta A Flores A 6,8 2,3 3,8 0,1 0,5 0,1 0,0 99,7 29,3 2,0 0,1 6,9 0,9 0,2 Dominerande st(cid:132)llning I sin dom i m(cid:134)l Corsica Ferries III (10) f(cid:148)rklarade domstolen att ”ett f(cid:148)retag som har ett lagstadgat monopol p(cid:134) en v(cid:132)sentlig del av den gemensamma marknaden anses ha en dominerande st(cid:132)llning i den mening som avses i artikel 86 i f(cid:148)rdraget” (11). Det offentlig(cid:132)gda f(cid:148)retaget ANA innehar s(cid:134)ledes genom den exklusiva r(cid:132)ttighet som det tilldelats genom lagdekret nr 246/79 betr(cid:132)ffande varje flyg- plats som det f(cid:148)rvaltar en dominerande st(cid:132)llning p(cid:134) marknaden f(cid:148)r avgiftspliktiga tj(cid:132)nster i samband med flygplans start och landning. K(cid:132)lla: Skrivelse fr(cid:134)n de portugisiska myndigheterna av den 16 juli 1998. A=Flygplats p(cid:134) (cid:148)gruppen Azorerna. Missbruk av dominerande st(cid:132)llning f(cid:148)rbindelser som ombes(cid:148)rjer Flygplatserna i Lissabon, Porto och Faro har bety- dande trafik som (cid:148)verstiger tv(cid:134) miljoner passagerare (6,8 miljoner f(cid:148)r Lissabon, 2,3 miljoner f(cid:148)r Porto och 3,8 miljoner f(cid:148)r Faro) och t(cid:132)cker hela Portugals fastlandsterritorium. Man kan d(cid:132)rf(cid:148)r h(cid:132)vda att dessa flygplatser inom gemenskapen tillsammans utg(cid:148)r en v(cid:132)sentlig del av den gemensamma marknaden om man p(cid:134) det aktuella (cid:132)rendet till(cid:132)mpar domstolens resonemang i domarna Crespelle (7) och Almelo (8). I Crespelle- domen f(cid:148)rklarade domstolen n(cid:132)mligen att genom att ”p(cid:134) detta s(cid:132)tt, till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r dessa f(cid:148)retag, inf(cid:148)ra en rad sidoordnade monopol, som (cid:132)r territoriellt begr(cid:132)nsade, men som i sin helhet t(cid:132)cker hela terri- i en medlemsstat, skapar dessa nationella toriet best(cid:132)mmelser en dominerande st(cid:132)llning enligt artikel 86 i f(cid:148)rdraget p(cid:134) en v(cid:132)sentlig del av den gemensamma marknaden” (9). (22) S(cid:134) mycket mera kan en rad sidoordnade monopol som kontrolleras av samma f(cid:148)retag (ANA) antas utg(cid:148)ra en v(cid:132)sentlig del av den gemensamma mark- naden. (24) Det system med landningsavgifter och rabatter p(cid:134) dessa avgifter som ANA har inf(cid:148)rt, och som den portugisiska ett samr(cid:134)dsf(cid:148)rfarande, f(cid:134)r till f(cid:148)ljd f(cid:148)r flygbolagen att olika villkor till(cid:132)mpas p(cid:134) likv(cid:132)rdiga prestationer i samband med start och landning, vilket medf(cid:148)r en konkurrensnackdel f(cid:148)r vissa flygbolag. regeringen har godk(cid:132)nt efter a) Rabatter som bygger p(cid:134) antalet landningar (25) hundrafemtionde Rabatten p(cid:134) 7,2 % i Lissabon (18,4 % p(cid:134) de andra flygplatserna) till(cid:132)mpas efter den femtionde land- ningen under en m(cid:134)nad. Efter den hundrade och den till(cid:132)mpas rabatter p(cid:134) 14,6 resp. 22,5 % i Lissabon (24,4 resp. 31,4 % p(cid:134) andra flygplatser). De d(cid:132)rp(cid:134) f(cid:148)ljande landningarna f(cid:134)r en rabatt p(cid:134) 32,7 % i Lissabon (40,6 % p(cid:134) de andra flygplatserna). landningen I Lissabon (cid:134)tnjuter f(cid:148)ljande flygbolag rabatter: (Den genomsnittliga procentsatsen har ber(cid:132)knats genom successiv till(cid:132)mpning av de olika rabattniv(cid:134)- erna. Denna procentsats motsvarar den rabatt som ANA faktiskt beviljat de f(cid:148)ljande flygbolagen p(cid:134) samtliga deras flygningar. ) (%) Bolag TAP Portugalia Iberia AF LH BA Swissair Alitalia Sabena Genomsnitt 30 22 8 6 5 4 1 1 1 K(cid:132)lla: Antal landningar per m(cid:134)nad och bolag — Bilaga 3 till skrivelse fr(cid:134)n ANA av den 29 juli 1997. (7) Dom av den 5 oktober 1994 i m(cid:134)l C-323/93, Crespelle, Rec. (8) Dom av den 27 april 1994 i m(cid:134)l C-393/92, Almelo, Rec. 1994, s. I-5077. 1994, s. I-1477. (9) Punkt 17 (ej officiell (cid:148)vers(cid:132)ttning). (10) Dom av den 18 juni 1998 i m(cid:134)l C-266/96, Corsica Ferries France SA mot Gruppo Antichi Ormeggiatori del porto di Genova Coop. arl, Gruppo Ormeggiatori del Golfo di la Spezia Coop. arl och Ministero dei Trasporti e della Naviga- zione, REG 1998, s. I-3949, punkt 39. (11) Jfr domstolens domar av den 23 april 1991 i m(cid:134)l C-41/90, H(cid:148)fner och Elser, Rec. 1991, s. I-1979, punkt 28, av den 18 juni 1991 i m(cid:134)l C-260/89, ERT, Rec. 1991, s. I-2925, punkt 31, dom av den 12 februari 1998 i m(cid:134)l C-163/96, Criminal proceedings against Silvano Raso and others, REG 1998, s. I-0533, punkt 25. L 69/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 3. 1999 (26) Efter den tv(cid:134)hundrade landningen per m(cid:134)nad ges en rabatt p(cid:134) 32,7 % i Lissabon och 40,6 % p(cid:134) de andra flygplatserna utan n(cid:134)gon begr(cid:132)nsning i antalet landningar. D(cid:132)rf(cid:148)r kan de flygbolag som genomf(cid:148)r betydligt mer (cid:132)n 200 landningar per m(cid:134)nad, som TAP och Portugalia, komma i (cid:134)tnju- tande av en f(cid:148)rh(cid:134)llandevis h(cid:148)gre rabatt. P(cid:134) en given flygf(cid:148)rbindelse, d(cid:132)r TAP eller Portugalia konkur- rerar med andra transportf(cid:148)retag och med samma flygplanstyp f(cid:134)r TAP och Portugalia en genom- snittlig rabatt p(cid:134) 30 resp. 22 % p(cid:134) sina start- och landningskostnader f(cid:148)r en likv(cid:132)rdig prestation fr(cid:134)n ANA:s sida, vilket (cid:134)samkar de andra transportf(cid:148)re- tagen en konkurrensnackdel. De rabatter som l(cid:132)mnas till de (cid:148)vriga bolagen – Iberia (8 %), Air France (6 %), Lufthansa (5 %), British Airways (4 %), Swissair, Alitalia och Sabena (1 %) – ligger mellan 8 och 1 % och har d(cid:132)rf(cid:148)r inte n(cid:134)gon signi- fikativ p(cid:134)verkan. Systemet gynnar d(cid:132)rf(cid:148)r i praktiken de nationella flygbolagen, n(cid:132)mligen TAP och Portugalia. (27) fr(cid:134)n Europeiska gemenskapernas Enligt praxis f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tt (12) kan handelsbruk som betraktas som normalt utg(cid:148)ra missbruk enligt artikel 86 i f(cid:148)rdraget, om det f(cid:148)retag med dominerande st(cid:132)llning. till(cid:132)mpas av ett (29) (30) Om ett f(cid:148)retag som har en dominerande st(cid:132)llning behandlar sina olika kunder p(cid:134) olika s(cid:132)tt, m(cid:134)ste detta vara motiverat av objektiva sk(cid:132)l. Denna olikhet i behandling i fr(cid:134)ga om en tj(cid:132)nst (flygledning, utnyttjande av plattor osv. ) som kr(cid:132)ver samma prestation fr(cid:134)n ANA:s sida oavsett vilket flygbolag det g(cid:132)ller (cid:132)r inte motiverad av n(cid:134)got objektivt sk(cid:132)l. En flygplats har en naturlig mono- polst(cid:132)llning d(cid:134) det g(cid:132)ller en mycket stor del av den trafik som f(cid:148)rekommer p(cid:134) den. Den m(cid:134)ste utnyttjas av ett transportf(cid:148)retag som (cid:148)nskar trafikera vissa orter. Inga uppgifter som l(cid:132)mnats av de portugisiska f(cid:148)rekommer n(cid:134)gra myndigheterna visar att det skalf(cid:148)rdelar i det aktuella fallet. Vid start och land- ning behandlas flygplan p(cid:134) samma s(cid:132)tt oavsett vem som (cid:132)r dess (cid:132)gare och oavsett om det (cid:132)r det f(cid:148)rsta eller tionde flygplanet fr(cid:134)n samma bolag. — De skalf(cid:148)rdelar som uppst(cid:134)r vid ett intensivt utnyttjande av infrastrukturen. — Fr(cid:132)mjande av Portugal som turistm(cid:134)l. Vad g(cid:132)ller det f(cid:148)rsta av dessa motiv har kommis- sionen (cid:132)ven inlett ett f(cid:148)rfarande betr(cid:132)ffande det system som f(cid:148)rekommer p(cid:134) de spanska flygplat- serna och (cid:148)vers(cid:132)nt en formell underr(cid:132)ttelse den 28 april 1997. Dessutom kan, enligt domstolens praxis, bl. a. i dess dom Hedley Lomas (Ireland) Ltd (13), en medlemsstat inte motivera ett brott som den beg(cid:134)tt mot gemenskapsr(cid:132)tten genom att (cid:134)beropa det (cid:132)ven en annan medlemsstat har (cid:134)sidosatt sina f(cid:148)rpliktelser enligt gemenskapsr(cid:132)tten. f(cid:148)rh(cid:134)llandet att Vad g(cid:132)ller det andra motivet har de portugisiska myndigheterna inte anf(cid:148)rt n(cid:134)gon specifik skal- f(cid:148)rdel utan i st(cid:132)llet uppgivit att flygplatsen m(cid:134)ste verka f(cid:148)r att dess infrastruktur utnyttjades i h(cid:148)gre grad. I sitt beslut 95/364/EG (14) besvarade kommis- sionen argumentet om skalf(cid:148)rdelar genom att p(cid:134)peka att kommissionen ”anser att ett s(cid:134)dant system endast skulle kunna motiveras av de stor- driftsf(cid:148)rdelar som realiserades av RVA. I detta fall (cid:132)r s(cid:134) inte fallet. RVA har inte f(cid:148)r kommissionen bevisat, att behandlingen av en start eller en land- ning g(cid:132)llande ett flygplan som tillh(cid:148)r ett bolag och inte ett annat, ger upphov till stordriftsf(cid:148)rdelar. Behandlingen av en landning eller en start g(cid:132)llande ett visst i sj(cid:132)lva verket samma service oavsett vem som (cid:132)ger det och oavsett hur m(cid:134)nga flygplan som tillh(cid:148)r ett visst bolag. P(cid:134) sin h(cid:148)jd skulle RVA kunna h(cid:132)vda att det finns skalf(cid:148)r- delar vid uppr(cid:132)ttandet av fakturor, d(cid:132)r en faktu- rering f(cid:148)r en transport(cid:148)r med omfattande trafik upptar ett skall st(cid:132)llas mot en m(cid:132)ngd fakturor med f(cid:134) trafikr(cid:148)relser. Dessa skalf(cid:148)rdelar motsvarar emellertid ett f(cid:148)rsum- bart belopp. ” Samma resonemang (cid:132)r till(cid:132)mpligt i det aktuella (cid:132)rendet: en start eller en landning kr(cid:132)ver samma service oavsett vilket antal flygplan som (cid:132)gs av samma bolag. trafikr(cid:148)relser vilket flygplan kr(cid:132)ver stort antal (28) De portugisiska myndigheterna har anf(cid:148)rt tre huvudsakliga motiv f(cid:148)r inf(cid:148)randet av detta rabatt- system: — Konkurrensen fr(cid:134)n flygplatserna i Madrid och Barcelona, som har inf(cid:148)rt detta slag av rabatter. (31) D(cid:134) det g(cid:132)ller fr(cid:132)mjandet av ett st(cid:148)rre utnyttjande av infrastrukturen och det tredje motivet, fr(cid:132)mjandet av Portugal som turistm(cid:134)l, kan dessa m(cid:134)l inte godtas som argument, eftersom de skulle kunna uppn(cid:134)s genom icke-diskriminerande rabatter som kan utnyttjas av alla flygbolag som trafikerar flyg- platserna p(cid:134) det portugisiska fastlandet. (12) Dom av den 1 april 1993 i m(cid:134)l T-65/89, BPB Industries Plc and British Gypsum Ltd mot Commission of the European Communities, Rec. 1993, s. II-389, punkt 69. (13) Dom av den 23 maj 1996 i m(cid:134)l C-5/94, The Queen mot Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, ex parte, REG 1996, s. I-2553. (14) Se fotnot 5, sk(cid:132)l 16. 16. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 69/37 sin dominerande (32) Domstolen har funnit att en medlemsstat bryter mot best(cid:132)mmelserna i artiklarna 90 och 86 i EG- f(cid:148)rdraget, om den f(cid:148)ranleder ett f(cid:148)retag att miss- bruka genom att till(cid:132)mpa olika villkor f(cid:148)r likv(cid:132)rdiga prestationer p(cid:134) sina handelspartner p(cid:134) det i f(cid:148)rdragets artikel 86 andra stycket c (domarna Corsica ferries II (15), Raso (16) och Corsica ferries III (17)). som avses st(cid:132)llning s(cid:132)tt Det f(cid:148)rh(cid:134)llandet att ett f(cid:148)retag i ANA:s st(cid:132)llning p(cid:134) vissa av sina handelspartner till(cid:132)mpar olika villkor f(cid:148)r likv(cid:132)rdiga prestationer och p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt (cid:134)samkar dem en konkurrensnackdel utg(cid:148)r ett f(cid:148)rsta miss- bruk av dominerande st(cid:132)llning enligt artikel 86 andra stycket c. b) Skilda avgiftsbelopp beroende p(cid:134) flygningarnas art (inrikes eller utrikes) (33) Enligt artikel 4. 5 i f(cid:148)rordningsdekret 38/91 skall ”inrikesflygningar ges en rabatt p(cid:134) 50 %”. (cid:142)ven detta system med skilda avgifter beroende p(cid:134) om det r(cid:148)r sig om inrikesflyg eller flygf(cid:148)rbindelser inom gemenskapen strider mot EG-f(cid:148)rdraget. (34) I detta avseende (cid:132)r domstolens dom Corsica Ferries II (18) mycket tydlig. I detta m(cid:134)l gjorde domstolen g(cid:132)llande f(cid:148)ljande: ”Genom artiklarna 90. 1 och 86 i EG-f(cid:148)rdraget (cid:132)r det f(cid:148)rbjudet f(cid:148)r en nationell myndighet att, n(cid:132)r den godk(cid:132)nner de priser som fastst(cid:132)llts av ett f(cid:148)retag som tilldelats den exklusiva r(cid:132)ttigheten att inom en tillhandah(cid:134)lla obligatoriska lotstj(cid:132)nster v(cid:132)sentlig del av den gemensamma marknaden, verka f(cid:148)r att f(cid:148)retaget skall till(cid:132)mpa olika priss(cid:132)tt- ning p(cid:134) sj(cid:148)transportf(cid:148)retag beroende p(cid:134) om dessa utf(cid:148)r transporter mellan medlemsstater eller mellan hamnar som (cid:132)r bel(cid:132)gna inom det nationella territo- riet”. sina I Gerven (19) g(cid:132)llande att: slutsatser gjorde generaladvokat Van ”Det som (cid:132)r av vikt (cid:132)r att det inte finns n(cid:134)got samband mellan dessa olikheter i priss(cid:132)ttningen och arten av den lotstj(cid:132)nst som erbjuds och som (cid:132)r fullkomligt identisk i b(cid:132)gge fallen [. ]. Jag finner f(cid:148)r min del att vi h(cid:132)r uppenbarligen har att g(cid:148)ra med ett fall av till(cid:132)mpning av den form av miss- bruk av dominerande st(cid:132)llning som avses i artikel 86 andra stycket c i EG-f(cid:148)rdraget och som best(cid:134)r i att till(cid:132)mpa olika villkor f(cid:148)r likv(cid:132)rdiga transaktioner med vissa handelspartner, varigenom dessa f(cid:134)r en konkurrensnackdel ”(*). (15) Se fotnot 4. (16) Se fotnot 11. (17) Se fotnot 10. (18) Se fotnot 4. (19) Se sk(cid:132)l 34. (Ej officiell (cid:148)vers(cid:132)ttning). (*) Fotnot 61: ”I detta avseende kan man n(cid:132)mligen dra en parallell med den situation som granskades i m(cid:134)let United Brands/kommissionen (dom av den 14 februari 1978, m(cid:134)l C-27/76, Rec. s. 207): domstolen fann d(cid:132)r att UBC:s politik med diskri- minerande priss(cid:132)ttning genom att distribut(cid:148)rer- mognare fakturerades med olika belopp i olika medlemsstater f(cid:148)r leveranser av i princip identiska kvantiteter och slag av bananer utgjorde ett miss- bruk av dominerande st(cid:132)llning av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: 'Dessa diskriminerande priser, som varierade i de lika h(cid:148)g grad olika medlemsstaterna, utgjorde i hinder f(cid:148)r den fria r(cid:148)rligheten f(cid:148)r varor' (punkt 232), och att det f(cid:148)ljaktligen hade 'uppst(cid:134)tt en str(cid:132)ng avsk(cid:132)rmning av de nationella marknaderna med artificiella skillnader i prisniv(cid:134)erna, vilket f(cid:148)r vissa distribut(cid:148)rer-mognare medf(cid:148)rde konkurrens- nackdelar, och konkurrensen hade s(cid:134)ledes snedvri- dits i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det konkurrensl(cid:132)ge som borde r(cid:134)da' (punkt 233). Samma resonemang kan med till(cid:132)mpliga (cid:132)ndringar f(cid:148)ras i detta m(cid:134)l: den diffe- rentierade priss(cid:132)ttning som bolaget till(cid:132)mpar utg(cid:148)r ett hinder f(cid:148)r friheten att tillhandah(cid:134)lla tj(cid:132)nster p(cid:134) sj(cid:148)transportomr(cid:134)det inom gemenskapen och skapar en konkurrensnackdel f(cid:148)r de f(cid:148)retag som erbjuder s(cid:134)dana tj(cid:132)nster. ” (35) Om denna argumentering (cid:148)verf(cid:148)rs till flygplatsom- r(cid:134)det, framg(cid:134)r det att det system med differentie- rade landningsavgifter som ANA inf(cid:148)rt leder till att olika villkor till(cid:132)mpas p(cid:134) flygbolagen f(cid:148)r likv(cid:132)rdiga prestationer i samband med start och landning, vilket resulterar i en konkurrensnackdel f(cid:148)r vissa flygbolag. Detta system utg(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r ett missbruk av dominerande st(cid:132)llning enligt artikel 86 andra stycket c. Det (cid:132)r uppenbart att ett s(cid:134)dant system f(cid:134)r som direkt f(cid:148)ljd att en nackdel uppst(cid:134)r f(cid:148)r de bolag som utf(cid:148)r flygf(cid:148)rbindelser inom gemenskapen, genom att poster som ing(cid:134)r i f(cid:148)retagens nettokostnader f(cid:148)r(cid:132)ndras genom en artificiell operation beroende p(cid:134) om f(cid:148)retagen utf(cid:148)r inrikes- eller utrikesf(cid:148)rbin- delser. (36) Betr(cid:132)ffande detta andra brott mot EG-f(cid:148)rdraget har de portugisiska myndigheterna och ANA p(cid:134)pekat att denna (cid:134)tg(cid:132)rd var avsedd som ett st(cid:148)d till flygf(cid:148)r- bindelserna mellan Azorerna och det portugisiska fastlandet, d(cid:132)r andra transportalternativ saknas, samt till inrikesflyget inom det portugisiska fast- landet p(cid:134) grund av de korta flygstr(cid:132)ckorna och f(cid:148)rh(cid:134)llandevis l(cid:134)ga priserna som pr(cid:132)glar detta. Flygplatserna p(cid:134) Azorerna tar emot mindre (cid:132)n 1 % av trafiken fr(cid:134)n andra medlemsstater (cid:132)n Portugal. D(cid:132)rf(cid:148)r anses det i punkt 20 att den ifr(cid:134)gavarande statliga till(cid:132)mpningen av systemet p(cid:134) flygf(cid:148)rbindelser till eller fr(cid:134)n Azorerna, (cid:134)tg(cid:132)rden, vad g(cid:132)ller L 69/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 3. 1999 inte kan antas p(cid:134)verka handeln mellan medlems- staterna. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att besvara de portugisiska myndigheternas argument i fr(cid:134)ga om till(cid:132)mpningen av systemet d(cid:134) det g(cid:132)ller flygf(cid:148)r- bindelser till eller fr(cid:134)n Azorerna. (37) Om den liberalisering av lufttrafiken p(cid:134) Azorerna fr(cid:134)n och med den 1 juli 1998 som f(cid:148)ljer av artikel 1. 4 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikf(cid:148)retags tilltr(cid:132)de till (cid:132)ndrad genom flyglinjer inom gemenskapen, Anslutningsakten f(cid:148)r (cid:153)sterrike, Finland och Sverige (20), skulle leda till att det utvecklas en EG- lufttrafik (21) mellan flygplatserna p(cid:134) Azorerna och andra flygplatser inom Europeiska gemenskapen, kan sj(cid:132)lvfallet den ifr(cid:134)gavarande statliga (cid:134)tg(cid:132)rden komma att granskas utifr(cid:134)n artiklarna 90. 1 och 86 i f(cid:148)rdraget. (38) Vad g(cid:132)ller (cid:148)vrigt inrikesflyg g(cid:134)r det argument som de portugisiska myndigheterna f(cid:148)r fram ut p(cid:134) att, eftersom inrikesflygningarna (cid:132)r s(cid:134) korta, skulle landningsavgifternas andel av transportkostnaden vara f(cid:148)r h(cid:148)g. Landningsavgiften ber(cid:132)knas dock utifr(cid:134)n flygplanets vikt och inte utifr(cid:134)n avst(cid:134)ndet. (39) Om man ansluter sig till detta resonemang skulle ocks(cid:134) flygningar fr(cid:134)n Portugal till Madrid, Sevilla, Malaga och Santiago vara ber(cid:132)ttigade till denna rabatt, eftersom avst(cid:134)nden till dessa st(cid:132)der (cid:132)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara med avst(cid:134)nden inom inrikesflyget. Avst(cid:134)ndsfaktorn borde d(cid:134) tas med i avgiftsber(cid:132)k- ningen. (40) Att ett f(cid:148)retag i ANA:s st(cid:132)llning till(cid:132)mpar olika villkor f(cid:148)r likv(cid:132)rdiga prestationer d(cid:134) det g(cid:132)ller flyg- ningar till eller fr(cid:134)n flygplatser p(cid:134) det portugisiska fastlandet betr(cid:132)ffande vissa handelspartner, vari- genom dessa f(cid:134)r en konkurrensnackdel utg(cid:148)r ett andra missbruk av dominerande st(cid:132)llning enligt artikel 86 andra stycket c. c) Artikel 90. 2 (41) De portugisiska myndigheterna har inte (cid:134)beropat undantaget i artikel 90. 2 i f(cid:148)rdraget som motiv f(cid:148)r att detta system med rabatter p(cid:134) landningsavgif- terna inf(cid:148)rts och bibeh(cid:134)llits. (42) Kommissionen anser dessutom att till(cid:132)mpningen av konkurrensreglerna inte utg(cid:148)r n(cid:134)got hinder f(cid:148)r den s(cid:132)rskilda uppgift som anf(cid:148)rtrotts ANA, n(cid:132)mligen drift och underh(cid:134)ll av de portugisiska flygplatserna. Till(cid:132)mpningen av dessa regler skulle inte heller medf(cid:148)ra n(cid:134)got hinder f(cid:148)r tj(cid:132)nster i allm(cid:132)nhetens intresse som anf(cid:148)rtrotts ett flygbolag. De villkor och till(cid:132)mpningsbest(cid:132)mmelser som g(cid:132)ller f(cid:148)r att en medlemsstat skall kunna inf(cid:148)ra allm(cid:132)n trafikplikt med avseende p(cid:134) regelbunden lufttrafik inom gemenskapen definieras n(cid:132)mligen ing(cid:134)ende i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92. (43) Undantaget i artikel 90. 2 (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r inte till(cid:132)mpligt. d) Slutsats som till(cid:132)mpas landningsavgifter (44) Av den f(cid:148)reg(cid:134)ende analysen framg(cid:134)r att det system f(cid:148)r av ANA inneb(cid:132)r att det f(cid:148)r samma tj(cid:132)nst, n(cid:132)mligen anv(cid:132)n- dande av start- och landningsbanor, taxibanor och plattor tas ut olika avgifter samt landningar per m(cid:134)nad och beroende p(cid:134) antalet flygningen (inom Portugal eller startplatsen f(cid:148)r inom (cid:148)vriga gemenskapen) utan att det finns n(cid:134)gra objektiva sk(cid:132)l till detta. flygledning, (45) Med h(cid:132)nsyn till ovanst(cid:134)ende finner kommissionen att den statliga (cid:134)tg(cid:132)rd som avses i sk(cid:132)len 1 och 2, i den m(cid:134)n den (cid:134)l(cid:132)gger det offentliga f(cid:148)retaget ANA att till(cid:132)mpa detta system, utg(cid:148)r en (cid:148)vertr(cid:132)delse av artikel 90. 1 i f(cid:148)rdraget i f(cid:148)rening med artikel 86, d(cid:134) det g(cid:132)ller dess till(cid:132)mpning p(cid:134) flygplatserna p(cid:134) det portugisiska fastlandet. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Det rabattsystem f(cid:148)r landningsavgifter och den differenti- erade priss(cid:132)ttning beroende p(cid:134) startplatsen f(cid:148)r flygningen som avses i lagdekret (Decreto-Lei) nr 102/90 av den 21 mars 1990, f(cid:148)rordningsdekret (Decreto Regulamentar) nr 38/91 av den 29 juli 1991 och f(cid:148)rordning (Portaria) nr 352/98 av den 23 juni 1998 p(cid:134) flygplatserna i Lissabon, Porto och Faro (cid:132)r en (cid:134)tg(cid:132)rd som (cid:132)r of(cid:148)renlig med artikel 90. 1 i f(cid:148)rdraget i f(cid:148)rening med artikel 86 i samma f(cid:148)rdrag. Artikel 2 (20) EGT L 240, 24. 8. 1992, s. 8. (21) Enligt de tidtabeller f(cid:148)r november 1998 som publicerats i Official Airline Guide OAG finns det (cid:132)nnu inte n(cid:134)gon direkt regulj(cid:132)r flyglinje mellan n(cid:134)gon flygplats p(cid:134) Azorerna och en icke-portugisisk flygplats inom gemenskapen. Portugal skall upph(cid:148)ra med den (cid:148)vertr(cid:132)delse som avses i artikel 1 och inom tv(cid:134) m(cid:134)nader fr(cid:134)n delgivningen av detta beslut underr(cid:132)tta kommissionen om de (cid:134)tg(cid:132)rder som har vidtagits i detta syfte. 16. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 69/39 Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal. Artikel 3 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 10 februari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen