title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 222/99 von Elly PLOOIJ-VAN GORSEL Probleme niederländischer Bauunternehmen in Deutschland

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Germany
Netherlands
building industry
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
provision of services
services company

formats: html pdf print

text: 12. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 325/91 (1999/C 325/119) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0222/99 von Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) an die Kommission Betrifft: Probleme niederländischer Bauunternehmen in Deutschland (3. Februar 1999) Der mir am 3. Juli 1998 zugegangenen Antwort von Herrn Monti auf die Anfrage P-1529/98 (1) über Probleme niederländischer Bauunternehmen bei Arbeiten in Deutschland entnehme ich, daß die Kommission prüft, ob gegen Deutschland ein Vertragsverletzungsverfahren eingeleitet werden kann. Offensichtlich ist dieses Verfahren inzwischen eingeleitet worden. 1. 2. Kann die Kommission angeben, in welcher Phase sich das Verfahren befindet? Liegen bereits Ergebnisse vor? (1) ABl. C 50 vom 22. 2. 1999, S. 45. Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (11. März 1999) 1. Ubermittelt, um der Bundesregierung Gelegenheit zu geben, zu den verschiedenen Aspekten der deutschen Regelung. für die Entsendung von Arbeitnehmern im Rahmen der Erbringung von Dienstleistungen im Baugewerbe Stellung zu nehmen. Die Kommission hat Deutschland im November 1998 ein Aufforderungsschreiben Die Bundesregierung 2. hat ihre Antwort für Ende Februar 1999 angekündigt. Deshalb kann sich die Kommission noch nicht dazu äußern, ob und in welchem Umfang die Bundesregierung bereit ist, ihre derzeitige Position zu ändern. Außerdem verweist die Kommission darauf, daß der Europäische Gerichtshof bereits mit bestimmten Problemen in Zusammenhang mit der deutschen Regelung, insbesondere den seit 1998 bestehenden Urlaubskassen befaßt worden ist (1). (1) Rechtssache C-49/98 „Finalarte“. (1999/C 325/120) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0225/99 von James Janssen van Raay (UPE) an die Kommission Betrifft: Straßenbenutzungsgebühr in den Niederlanden (3. Februar 1999) Ist die Kommission bereit, nach den wiederholten und zahlreichen Verstößen gegen europäische Rechtsregeln (Securitel!) durch die Niederlande zu prüfen, ob der fatale Plan, Straßenbenutzungsgebühren einzuführen, nicht gegen europäische Rechtsvorschriften verstößt, und zwar auch vor dem Hintergrund der starken Proteste durch die Niederlande gegen gebührenpflichtige Straßen in Deutschland und Belgien, die doch nur auf europäischer Ebene eingeführt werden könnten? Verstößt die geplante Kontrolle nicht gegen den europaweit garantierten Schutz der Privatsphäre? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (9. März 1999) Die niederländische Regierung hat die Kommission zu Beginn des Jahres 1998 zu der möglichen Einführung einer Straßenbenutzungsgebühr im Gebiet Randstad während der Hauptverkehrszeiten konsultiert. Diese Konsultation erfolgte im Einklang mit der Entscheidung 308/62/EWG des Rates vom 21. März 1962, geändert durch die Entscheidung 73/402/EWG des Rates vom 22. November 1973 über die Einführung eines Verfahrens zur vorherigen Prüfung und Beratung künftiger Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mit- gliedstaaten auf dem Gebiet des Verkehrs (1). Am 28. Mai 1998 gab die Kommission eine Stellungnahme ab, in der es hieß, daß der vorgelegte Gesetzentwurf mit dem Gemeinschaftsrecht in Einklang sei


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 226/99 von Sören WIBE an die Kommission. Geheimhaltungsregeln des EZB-Systems

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European System of Central Banks
European integration
Sweden
administrative transparency
central bank
confidentiality
economic convergence

text: 15. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 297/151 In zwei anderen Projekten, die vollständig von der Kommission finanziert werden sollen, geht es um den rechtlichen und institutionellen Rahmen sowie um die Anpassung der Energieunternehmen und die Unter- stützung der Arbeitsgruppen im Europa-Mittelmeer-Energieforum (für Energiepolitik, für Verbundsysteme und für Wirtschaftsanalysen). (1999/C 297/206) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0226/99 von Sören Wibe (PSE) an die Kommission (3. Februar 1999) Betrifft: Geheimhaltungsregeln des EZB-Systems Als die Kommission prüfte, inwieweit die Länder das Konvergenzerfordernis erfüllt haben, war sie u. a. der Auffassung, daß die Schwedische Reichsbank ihre Geheimhaltungsregelungen ändern müsse, um den Anforderungen des EZB-Systems zu entsprechen. In der Folgezeit ist die Schwedische Reichsbank in gerade entgegengesetzter Richtung weitergegangen. Jetzt werden die Protokolle der Sitzungen unverzüglich veröffentlicht und können die Mitglieder des Direktoriums währungspolitische Fragen frei diskutieren und ihre persönlichen Auffassungen dazu offen darlegen. Kann diese Offenheit erhalten bleiben, wenn Schweden der WWU beitritt und die Schwedische Reichsbank in das EZB-System integriert wird, oder muß Schweden, wie die Kommission schon früher äußerte, die Geheimhaltungsvorschriften der Bank verschärfen? Antwort von Herrn de Silguy im Namen der Kommission (10. März 1999) Die Kommission hat in ihrem Konvergenzbericht vom 25. März 1998 (1) nicht die ausdrückliche Ansicht geäußert, daß die derzeitigen Geheimhaltungsregelungen für die Schwedische Reichsbank nicht den Anfor- derungen des EG-Vertrags entsprechen. Die Kommission stellte im Konvergenzbericht vielmehr fest, daß die seinerzeit vorliegende Gesetzesvorlage keine vollständige Einbindung der Schwedischen Reichsbank in das Europäische System der Zentralbanken (ESZB) gewährleistete. Eine solche Einbindung würde die Anpassung einer Reihe von Vorschriften in der Satzung der Schwedischen Reichsbank sowie Änderungen ihrer Verfahren und Arbeitsmethoden notwendig machen. Die Regierungsvorlage wurde Ende 1998 ohne Änderungen angenommen. Nach Ansicht der Kommission besteht ein Aspekt der Einbindung der nationalen Zentral- banken in das ESZB darin, daß die Mitgliedstaaten verpflichtet sind, die Geheimhaltungsvorschriften von Artikel 38 der ESZB-Satzung zu beachten. (1) KOM(98) 1999 endg. (1999/C 297/207) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0227/99 von Ulf Holm (V) an die Kommission (3. Februar 1999) Betrifft: Regelungen für den Waffenexport Die deutsche Präsidentschaft hat rechtlich verbindliche Regelungen für den Waffenexport vorgeschlagen. Noch ist unklar, ob diese Regelungen Mindestregelungen sein sollen, wobei die einzelnen Länder strengere Anforderungen stellen können, oder aber Harmonisierungsregelungen sind, die für alle EU-Mitgliedstaaten gelten sollen. Wie beurteilt die Kommission die Einführung gemeinsamer Mindestregelungen bzw. Harmonisierungsrege- lungen im Hinblick auf den Waffenexport? Welche Art von Regelungen befürwortet die Kommission? Kann die Kommission mitteilen, welches Niveau sie bezüglich dieser Regelungen für angemessen hält, falls sie Harmonisierungsregelungen befürwortet?


title: Règlement (CE) nº 258/1999 de la Commission du 3 février 1999 abrogeant le règlement (CE) nº 913/97 arrêtant des mesures exceptionnelles de soutien du marché dans le secteur de la viande de porc en Espagne

eurovoc_concepts:
Spain
market support
meat processing industry
pigmeat
slaughter premium
swine

text: L 30/20 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 4. 2. 1999 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 258/1999 DE LA COMMISSION du 3 f(cid:130)vrier 1999 abrogeant le r(cid:138)glement (CE) no 913/97 arr(cid:136)tant des mesures exceptionnelles de soutien du march(cid:130) dans le secteur de la viande de porc en Espagne LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 2759/75 du Conseil du 29 octobre 1975 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur de la viande de porc (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 3290/94 (2), et notamment son article 20, consid(cid:130)rant que, en raison de l’apparition de la peste porcine classique dans certaines r(cid:130)gions de production en Espagne, des mesures sanitaires ont (cid:130)t(cid:130) arr(cid:136)t(cid:130)es par les autorit(cid:130)s espagnoles en vertu de l’article 9 de la directive 80/217/CEE du Conseil du 22 janvier 1980 (cid:130)tablissant des mesures communautaires de lutte contre la peste porcine classique (3), modifi(cid:130)e en dernier lieu par la d(cid:130)cision 93/ 384/CEE (4), et que des mesures exceptionnelles de soutien du march(cid:130) de la viande de porc ont (cid:130)t(cid:130) arr(cid:136)t(cid:130)es pour cet (cid:144)tat membre par le r(cid:138)glement (CE) no 913/97 de la Commission (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 2691/98 (6); consid(cid:130)rant que, gr(cid:131)ce aux progr(cid:138)s r(cid:130)alis(cid:130)s sur le plan il convient de mettre fin (cid:133) l’application des sanitaire, mesures exceptionnelles de soutien du march(cid:130); que, par cons(cid:130)quent, il y a lieu d’abroger le r(cid:138)glement (CE) no 913/97; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion de la viande de porc, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Le r(cid:138)glement (CE) no 913/97 est abrog(cid:130). Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le septi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 282 du 1. 11. 1975, p. 1. (2) JO L 349 du 31. 12. 1994, p. 105. (3) JO L 47 du 21. 2. 1980, p. 11. (4) JO L 166 du 8. 7. 1993, p. 34. (5) JO L 131 du 23. 5. 1997, p. 14. (6) JO L 338 du 15. 12. 1998, p. 3


title: Verordening (EG) nr. 259/1999 van de Commissie van 3 februari 1999 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten van het B-stelsel in de sector groenten en fruit

eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable

formats: pdf print

text: 4. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 30/21 VERORDENING (EG) Nr. 259/1999 VAN DE COMMISSIE van 3 februari 1999 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten van het B-stelsel in de sector groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2190/96 van de Commissie van 14 november 1996 houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EG) nr. 2200/96 van de Raad wat de toekenning van uitvoerrestituties in de sector groenten en fruit betreft (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1287/98 (2), en met name op artikel 5, lid 5, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 2776/98 van de Commissie (3) is bepaald voor welke indicatieve hoeveel- heden, exclusief de hoeveelheden waarvoor in het kader van voedselhulp certificaten z¶n aangevraagd, uitvoercer- tificaten van het B-stelsel kunnen worden afgegeven; Overwegende dat, volgens de informatie waarover de Commissie op dit ogenblik beschikt, de voor de lopende uitvoerperiode vastgestelde indicatieve hoeveelheden voor tomaten binnenkort zouden kunnen worden over- schreden; dat deze overschr¶dingen nadelig zouden z¶n voor de goede werking van de uitvoerrestitutieregeling in de sector groenten en fruit; Overwegende dat, om deze situatie te verhelpen, de certi- ficaataanvragen van het B-stelsel moeten worden afge- wezen voor na 3 februari 1999 uitgevoerde tomaten, zulks tot het einde van de lopende uitvoerperiode, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Uitvoercertificaten van het B-stelsel voor tomaten die z¶n aangevraagd op grond van artikel 1 van Verordening (EG) nr. 2776/98 en waarvoor de aangifte ten uitvoer voor de producten na 3 februari en v(cid:155)(cid:155)r 17 maart 1999 is aanvaard, moeten worden afgewezen. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 4 februari 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 3 februari 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 292 van 15. 11. 1996, blz. 12. (2) PB L 178 van 23. 6. 1998, blz. 11. (3) PB L 346 van 22. 12. 1998, blz. 44


title: QUESTION ECRITE no 229/99 de Graham WATSON Marquage communautaire

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
consumer protection
harmonisation of standards
market supervision
marketing standard
producer's liability
safety standard
technical standard

text: C 325/92 Journal officiel des Communautés européennes FR 12. 11. 1999 Conformément à la directive 93/89/CEE du 25 octobre 1993 relative à l’application par les États membres des taxes sur certains véhicules utilisés pour le transport de marchandises par route, ainsi que des péages et droits d’usage perçus pour l’utilisation de certaines infrastructures (2), les États membres peuvent décider de mettre en place des péages routiers sur leur territoire. La Commission n’a aucune raison de croire que la mesure prévue par les autorités néerlandaises constitue en quoi que ce soit une violation de la vie privée des citoyens européens. (1) (2) JO L 347 du 17. 12. 1973. JO L 279 du 12. 11. 1993. (1999/C 325/121) QUESTION ÉCRITE P-0229/99 posée par Graham Watson (ELDR) à la Commission (3 février 1999) Objet: Marquage communautaire Eu égard aux critiques dont a fait l’objet récemment le système de marquage communautaire, la Commission convient-elle qu’il y aurait lieu d’imposer aux fabricants/importateurs l’obligation de communiquer un dossier technique à l’autorité nationale compétente (ou à l’autorité nationale de l’État membre de l’UE destinataire des marchandises importées) avant de commercialiser un produit? Réponse donnée par M. Bangemann au nom de la Commission (11 mars 1999) Les produits couverts par les directives «nouvelle approche» en matière d’harmonisation technique et de normalisation (1) ne peuvent être mis sur le marché que s’ils respectent les exigences essentielles des directives correspondantes, notamment celles relatives à la sécurité. C’est au fabricant ou à l’importateur qu’il revient d’attester la conformité de ces produits en appliquant les procédures définies dans les directives et en faisant le cas échéant, à des organismes notifiés (tierces parties indépendantes). Le marquage CE vaut appel, confirmation par le fabricant de l’accomplissement de cette procédure. Le dossier technique est un élément de cette procédure. Il est détenu par le fabricant qui est tenu de le mettre à disposition des autorités dès que la demande lui en est faite. La Commission estime qu’il n’est pas souhaitable que les dossiers techniques soient systématiquement notifiés aux autorités. Tout d’abord, une telle mesure alourdirait la tâche des fabricants et des États membres. Ensuite, pour qu’une notification soit utile, il faudrait que les dossiers soient systématiquement examinés. L’accrois- sement considérable des ressources et les retards pris dans la commercialisation des produits ne manqueraient pas d’affaiblir la compétitivité et le principe selon lequel l’attestation de la conformité incombe au fabricant. La Commission estime que le meilleur moyen de s’attaquer aux problèmes de non-conformité consiste à mieux informer les fabricants et les importateurs de leurs obligations et à renforcer la surveillance du marché. Les exigences des directives, notamment dans le domaine des obligations relatives à la surveillance du marché, ont été recensées dans une guide qui va être prochainement publié. La surveillance du marché incombe aux États membres qui doivent disposer des pouvoirs nécessaires pour garantir le respect des obligations de la législation communautaire, notamment en matière de sécurité du consommateur. La Commission doit également prévoir des initiatives pour améliorer la surveillance du marché, conformément au plan d’action en faveur du marché unique (2). Une de ces initiatives à consisté à instaurer un programme de visite entre États membres. Ce programme, actuellement en cours de réalisation, doit permettre de recenser les lacunes afin d’améliorer les systèmes de surveillance nationaux. (1) Résolution du Conseil, du 7 mai 1985 concernant une nouvelle approche en matière d’harmonisation technique et de normalisation, JO C 136 du 4. 6. 1985. (2) COM(97) 184 final


title: 1999/186/EG: Kommissionens beslut av den 3 februari 1999 om undantagande från gemenskapsfinansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) [delgivet med nr K(1999) 208]

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU financing
agricultural expenditure
budgetary control

text: L 61/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 1999 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 3 februari 1999 om undantagande fr(cid:134)n gemenskapsfinansiering av vissa utgifter som verkst(cid:132)llts av medlemsstaterna inom ramen f(cid:148)r garantisektionen vid Europeiska utveck- lings- och garantifonden f(cid:148)r jordbruket (EUGFJ) [delgivet med nr K(1999) 208] (1999/186/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 729/70 av den 21 april 1970 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1287/95 (2), s(cid:132)rskilt artikel 5. 2 c i denna, efter samr(cid:134)d med fondkommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: ning (EG) nr 896/97 (4), har kommissionen utf(cid:148)rt n(cid:148)dv(cid:132)n- diga kontroller, har meddelat medlemsstaterna sina iaktta- gelser, har inlett en (cid:148)msesidig diskussion f(cid:148)r att s(cid:148)ka n(cid:134) en (cid:148)verenskommelse med ber(cid:148)rda medlemsstater och har formellt meddelat sina slutsatser till dessa med h(cid:132)nvis- ning till kommissionens beslut 94/442/EG av den 1 juli 1994 om ett f(cid:148)rlikningsf(cid:148)rfarande i samband med r(cid:132)ken- skapsavslutet f(cid:148)r garantisektionen vid Europeiska utveck- lings- och garantifonden f(cid:148)r jordbruket (EUGFJ) (5). Medlemsstaterna har haft m(cid:148)jlighet att inleda ett f(cid:148)rlik- ningsf(cid:148)rfarande, vilket i vissa fall utnyttjats och kommis- sionen har d(cid:132)r studerat rapporten fr(cid:134)n f(cid:148)rfarandet ifr(cid:134)ga. I enlighet med artikel 5. 2 c i f(cid:148)rordning (EEG) nr 729/70 beslutar kommissionen, efter samr(cid:134)d med fondkommitt(cid:130)n och sedan den konstaterat att betalningar inte har verk- st(cid:132)llts i enlighet med gemenskapsreglerna, att dessa betal- ningar skall undantas fr(cid:134)n gemenskapsfinansiering. Enligt artiklarna 2 och 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 729/70 f(cid:134)r finansiering ske bara av bidrag till export till tredje land och interventioner f(cid:148)r reglering av jordbruksmarknaderna. I b(cid:132)gge fallen skall detta ske i enlighet med gemenskaps- reglerna inom ramen f(cid:148)r den gemensamma organisa- tionen av jordbruksmarknaderna. I enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 5. 2 c i f(cid:148)rordning (EEG) nr 729/70 och artikel 8. 1 och 8. 2 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1663/95 av den 7 juli 1995 om till- l(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 729/ 70 i fr(cid:134)ga om f(cid:148)rfarandet vid avslutande av r(cid:132)kenskaper f(cid:148)r garantisektionen vid EUGFJ (3), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- Utf(cid:148)rda kontroller, resultaten av (cid:148)msesidiga diskussioner och f(cid:148)rlikningsf(cid:148)rfaranden visar att en del av de betal- ningar som medlemsstaterna uppgett inte uppfyller dessa villkor och allts(cid:134) inte f(cid:134)r finansieras av garantisektionen vid EUGFJ. (1) EGT L 94, 28. 4. 1970, s. 13. (2) EGT L 125, 8. 6. 1995, s. 1. (3) EGT L 158, 8. 7. 1995, s. 6. (4) EGT L 128, 21. 5. 1997, s. 8. (5) EGT L 182, 16. 7. 1994, s. 145. 10. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 61/35 I bilagan till detta beslut (cid:134)terfinns de belopp som inte till(cid:134)ts belasta garantisektionen vid EUGFJ. Dessa avser inte de betalningar som gjorts tidigare (cid:132)n 24 m(cid:134)nader innan kommissionen skriftligen meddelat medlemssta- terna kontrollresultaten. Vad g(cid:132)ller detta beslut har ber(cid:132)kningen av de belopp som skall undantas, d(cid:134) de inte motsvarar gemenskapsreglerna, meddelats medlemsstaterna av kommissionen i samband med (cid:148)versiktsrapporten f(cid:148)r r(cid:132)kenskaps(cid:134)ren 1994 och 1995. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De i bilagan angivna betalningarna, verkst(cid:132)llda av medlemsstaternas godk(cid:132)nda utbetalningsst(cid:132)llen inom ramen f(cid:148)r EUGFJ, skall genom detta beslut undantas fr(cid:134)n gemenskapsfinansiering, d(cid:134) de inte motsvarar gemen- skapsreglerna. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 3 februari 1999. Detta beslut f(cid:148)rutser inte de ekonomiska konsekvenser domstolens domar kan f(cid:134) f(cid:148)r r(cid:132)ttsfall som (cid:132)nnu inte avgjorts vid tidpunkten f(cid:148)r beslutet och som kan p(cid:134)verka dess f(cid:148)rem(cid:134)l. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen Sektor Medlemsstat Budgetpost BILAGA Sk(cid:132)l Jordbruksgr(cid:148)dor Tyskland Tobak Tyskland Oljor och fetter Mj(cid:148)lk Mj(cid:148)lk K(cid:148)tt K(cid:148)tt Jordbruksgr(cid:148)dor Spanien Spanien Frankrike Frankrike Frankrike Frankrike Frankrike 1060 1710 1210 1211 2065 2065 2120 2125 5011 Den f(cid:132)rdiga produkten ber(cid:132)ttigar inte till st(cid:148)d (arealer uttagna f(cid:148)r industriell produktion) Otillr(cid:132)cklig sk(cid:148)rdekontroll 1995 Bristf(cid:132)llig granskning av utgifter Register (cid:148)ver olivtr(cid:132)d 1996: (cid:143)terk(cid:148)psprogrammet – villkoren ej uppfyllda 1997: (cid:143)terk(cid:148)psprogrammet – villkoren ej uppfyllda Otillr(cid:132)cklig kontroll Otillr(cid:132)cklig kontroll Svagheter i f(cid:148)rvaltningssystemet f(cid:148)r milj(cid:148)(cid:134)tg(cid:132)rder p(cid:134) jordbruksomr(cid:134)det Oljor och fetter Grekland 1210 Bristf(cid:132)llig granskning av utgifter Frukt och gr(cid:148)nsaker Frukt och gr(cid:148)nsaker Frukt och gr(cid:148)nsaker Italien Italien Italien 1511 1511 1511 Tillf(cid:148)rsel av v(cid:132)tska till konserverade tomater Den f(cid:132)rdiga produkten ber(cid:132)ttigar inte till st(cid:148)d Tillf(cid:148)rsel av v(cid:132)tska till konserverade tomater K(cid:148)tt K(cid:148)tt F(cid:148)renade kunga- riket F(cid:148)renade kunga- riket 2220 Otillr(cid:132)cklig kontroll 3805 Otillr(cid:132)cklig kontroll Belopp i nationell valuta Bokf(cid:148)rings(cid:134)r –1 992 915,00 1996 Totalt DEM Totalt ESP Totalt FRF Totalt GRD Totalt ITL –1 379 220,00 –3 372 135,00 –5 478 058 789,00 –276 691 426,00 –5 754 750 215,00 –21 634 680,00 –21 634 680,00 –171 835,00 –70 835,00 –16 023 981,00 –59 536 011,00 –7 815 108 329,00 –7 815 108 329,00 –4 533 168 771,00 –9 671 715,00 –7 421 939 820,00 –11 964 780 306,00 1996 1996 1996 1996 1997 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1997 –8 741 304,00 1996 –938 603,00 1996 Totalt GBP –9 679 907,00 L 6 1 / 3 6 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g 1 0. 3. 1 9 9 9


title: Verordening (EG) nr. 258/1999 van de Commissie van 3 februari 1999 houdende intrekking van Verordening (EG) nr. 913/97 tot vaststelling van buitengewone maatregelen ter ondersteuning van de markt in de sector varkensvlees in Spanje

text: L 30/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 2. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 258/1999 VAN DE COMMISSIE van 3 februari 1999 houdende intrekking van Verordening (EG) nr. 913/97 tot vaststelling van buiten- gewone maatregelen ter ondersteuning van de markt in de sector varkensvlees in Spanje DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2759/75 van de Raad van 29 oktober 1975 houdende een gemeenschappel¶ke orde- ning der markten in de sector varkensvlees (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 3290/94 (2), en met name op artikel 20, Overwegende dat, wegens het uitbreken van klassieke varkenspest in bepaalde productiegebieden in Spanje, door de Spaanse autoriteiten veterinaire maatregelen z¶n vastgesteld op grond van artikel 9 van Richtl¶n 80/ 217/EEG van de Raad van 22 januari 1980 tot vaststelling van gemeenschappel¶ke maatregelen ter bestr¶ding van klassieke varkenspest (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Beschik- king 93/384/EEG (4), en dat voor deze lidstaat buitenge- wone maatregelen ter ondersteuning van de varkensvlees- markt z¶n vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 913/97 van de Commissie (5), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2691/98 (6); Overwegende dat het, gezien de verbetering van de dier- gezondheidssituatie, dienstig is de toepassing van de buitengewone marktondersteuningsmaatregelen te be(cid:137)in- digen; dat Verordening (EG) nr. 913/97 derhalve moet worden ingetrokken; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor varkensvlees, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Verordening (EG) nr. 913/97 wordt ingetrokken. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 3 februari 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 282 van 1. 11. 1975, blz. 1. (2) PB L 349 van 31. 12. 1994, blz. 105. (3) PB L 47 van 21. 2. 1980, blz. 11. (4) PB L 166 van 8. 7. 1993, blz. 34. (5) PB L 131 van 23. 5. 1997, blz. 14. (6) PB L 338 van 15. 12. 1998, blz. 3


title: WRITTEN QUESTION No. 226/99 by Sören WIBE to the Commission. ESCB secrecy rules

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/151 jotka liittyvät oikeudellisiin ja Lisäksi suunnitteilla on kaksi komission kokonaan rahoittamaa hanketta, hallinnollisiin sääntöihin, energia-alan yritysten ajanmukaistamiseen sekä Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan foorumin ad hoc -ryhmien tukemiseen (energiapolitiikan, sähkölaitosten verkkojen yhdistämisen ja talousanalyysien alueilla). (1999/C 297/206) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0226/99 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle (3. helmikuuta 1999) Aihe: Salassapitosäännöt EKPJ:ssä Komissio on, tutkiessaan miten eri jäsenvaltiot ovat pystyneet täyttämään lähentymisvaatimukset, todennut mm. että Ruotsin valtionpankin on muutettava salassapitosääntöjään täyttääkseen sille Euroopan keskus- pankkijärjestelmässä (EKPJ) asetetut vaatimukset. Ruotsin valtionpankki on kuitenkin siitä lähtien toiminut täysin päinvastoin. Pankki julkaisee nyt kokous- pöytäkirjat heti kokousten jälkeen, ja johtokunnan jäsenet saavat vapaasti keskustella rahapoliittisista kysymyksistä ja esittää niistä henkilökohtaisia mielipiteitään. Voidaanko tämä avoimuus säilyttää, jos Ruotsi liittyy EMU:un ja Ruotsin valtionpankki liitetään Euroopan keskuspankkijärjestelmään vai täytyykö Ruotsin, kuten komissio aikaisemmin on todennut, tiukentaa pankin salassapitosääntöjä? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Komissio ei 25. maaliskuuta 1998 antamassaan lähentymiskertomuksessa (1) ilmaissut sitä nimenomaista käsitystä, että Ruotsin voimassaoleva lainsäädäntö ei olisi Riksbankin salassapitosääntöjen osalta yhteensopiva EY:n perustamissopimuksessa määrättyjen edellytysten kanssa. Komissio huomautti lähentymiskertomuk- sessa, että sillä hetkellä käsittelyssä olleessa säädösluonnoksessa ei turvattu Riksbankin täyttä yhdentymistä Euroopan keskuspankkijärjestelmään (EKPJ). Yhdentyminen edellyttäisi useiden Riksbankin perussäännön määräysten muuttamista sekä eräiden pankin menettelyjen ja työmenetelmien muutosta. Tämä säädösluonnos hyväksyttiin vuoden 1998 lopulla muutoksitta. Komissio katsoo, että yksi osa-alue kansallisten keskuspank- kien integroimisessa EKPJ:hin on se, että jäsenvaltiot velvoitetaan noudattamaan EKPJ:n perussäännön 38 artiklassa määrättyä salassapitovelvollisuutta. (1) KOM(98) 1999 lopullinen. (1999/C 297/207) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0227/99 esittäjä(t): Ulf Holm (V) komissiolle (3. helmikuuta 1999) Aihe: Asevientiä koskevat säännöt Puheenjohtajavaltio Saksa on ehdottanut asevientiä koskevien oikeudellisesti sitovien sääntöjen käyttöönottoa. On vielä epäselvää, tuleeko näistä säännöistä vähimmäissääntöjä, joista yksittäiset maat voivat soveltaa tiukempia sääntöjä, vai yhdenmukaisia sääntöjä, joita sovelletaan kaikkiin EU-maihin. Mitä mieltä komissio on asevientiä koskevista yhteisistä vähimmäissäännöistä ja yhdenmukaisista säännöistä? Kumpia näistä komissio suosittaa? Jos komissio suosittaa yhdenmukaisia sääntöjä, minkätasoisia sääntöjä se pitää sopivina


title: Regulamento (CE) n° 251/1999 da Comissão de 3 de Fevereiro de 1999 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 4. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 30/1 I (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) Nº 251/1999 DA COMISS(cid:212)O de 3 de Fevereiro de 1999 que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3223/94 da Comiss(cid:209)o, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de importa(cid:135)(cid:209)o dos frutos e dos produtos hort(cid:146)colas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1498/98 (2), e, nomea- damente, o nº 1 do seu artigo 4º, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho, de 28 de Dezembro de 1992, relativo (cid:133) unidade de conta e (cid:133)s taxas de convers(cid:209)o a aplicar no (cid:131)mbito da pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola comum (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (4), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 3º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 3223/94 prev(cid:136), em aplica(cid:135)(cid:209)o dos resultados das negocia(cid:135)(cid:210)es comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crit(cid:130)rios para a fixa(cid:135)(cid:209)o pela Comiss(cid:209)o dos valores forfet(cid:145)rios de impor- ta(cid:135)(cid:209)o dos pa(cid:146)ses terceiros, relativamente aos produtos e per(cid:146)odos que especifica no seu anexo; Considerando que, em aplica(cid:135)(cid:209)o dos supracitados crit(cid:130)- rios, os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o devem ser fixados nos n(cid:146)veis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o referidos no artigo 4º do Regulamento (CE) nº 3223/94 s(cid:209)o fixados como indi- cado no quadro constante do anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 4 de Fevereiro de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 3 de Fevereiro de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. (3) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 30/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 2. 1999 ANEXO do Regulamento da Comiss(cid:209)o, de 3 de Fevereiro de 1999, que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 C(cid:155)digo pa(cid:146)ses terceiros (1) Valor forfet(cid:145)rio de importa(cid:135)(cid:209)o (EUR/100 kg) 052 204 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 039 060 400 404 728 999 052 388 400 624 999 106,3 46,5 76,4 213,2 213,2 139,7 188,4 164,0 67,9 45,2 43,6 49,2 52,8 51,7 71,0 71,0 58,2 64,0 94,1 72,6 78,3 73,4 55,1 64,4 59,8 76,4 45,2 83,4 79,4 78,5 72,6 135,4 76,9 86,7 54,1 88,3 (1) Nomenclatura dos pa(cid:146)ses fixada pelo Regulamento (CE) nº 2317/97 da Comiss(cid:209)o (JO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). O c(cid:155)digo «999» representa «outras origens»


title: 1999/690/EY: Komission päätös, tehty 3 päivänä helmikuuta 1999, Saksan suunnittelemasta valtiontuesta Graphischer Maschinenbau GmbH:lle, Berliini (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 327) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid system
control of State aid
printing
spare part

text: L 272/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 10. 1999 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 3 päivänä helmikuuta 1999, Saksan suunnittelemasta valtiontuesta Graphischer Maschinenbau GmbH:lle, Berliini (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 327) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/690/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, sekä katsoo seuraavaa: 1. Menettely 2. Toimenpiteiden yksityiskohtainen kuvaus Saksan markan 9,31 miljoonan Berliinin osavaltio tarjoaa GMB:lle rakenneuudistustukea, joka myönnettäisiin (4,76 miljoonan euron) varallisuuden siirtona vuosina 1998—2000. Rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 22,93 miljoonaa Saksan markkaa (11,72 miljoonaa euroa), johon sisältyvät myös henkilöstön kouluttamiseen, tuotantotilojen ja -organisaation uudistamiseen, tuotelajitelman muutoksiin sekä oman valmistuksen osuuden korottamiseen liittyvät toimenpi- ja tulevina vuosina teet sekä siihen mennessä toteutuneet odotettavissa olevat tappiot. Saksa ilmoitti komissiolle kirjeellä 21 päivältä tammikuuta 1998 Graphischer Maschinenbau GmbH:lle, jäljempänä ’GMB’, Berliini, myönnettävästä rakenneuudistustuesta. Komissiolle toimitettiin täydentäviä tietoja kirjeillä 17 päivältä maaliskuuta, 30 päivältä huhtikuuta ja 18 päivältä kesäkuuta 1998. Komissio ilmoitti Saksalle kirjeellä 17 päivältä elokuuta 1998 päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely kyseisen tuen osalta. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (1); komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. GMB valmistaa sanomalehtipainokoneiden osia ja on sijoittau- tunut Spandauhun Länsi-Berliiniin, joka on EY:n perustamisso- pimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu alue- tukialue. Sillä on nykyisin 99 työntekijää (vuonna 1996 144 työntekijää). GMB on Koenig & Bauer-Albert AG:n, jäljempänä ’KBA’, Würzburg, tytäryhtiö; KBA:n päätoimiala on painoko- neiden valmistaminen. KBA on pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa tarkoitettu suuryritys (2). Tästä syystä myös GMB:tä on pidettävä suuryrityksenä, koska se ei täytä mainitun suosituksen liitteen 1 artiklan 3 kohdassa esitettyjä riippumattomuuden tunnusmerkkejä. (1) EYVL C 336, 4. 11. 1998, s. 13. (2) EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. 22. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 272/17 1997 hyväksytty jotka osoittavat liikevaihdon jatkuvasti Esitetyistä luvuista, laskeneen ja liiketoiminnan olleen tappiollista vuosina 1996 ja 1997, ilmenee selkeästi, että yritys on vaikeuksissa. KBA:n esittämä 24 päivänä helmikuuta 1997 päivätty ja 1 päivänä syyskuuta rakenneuudistussuunnitelma koskee vuosia 1998—2000. Tänä aikana on tarkoitus päästä optimaaliseen yrityskokoon, parantaa organisaatiota ja laskea kustannuksia sekä ennen kaikkea uudistaa GMB:n rakennetta luomalla KBA-konsernin sisälle siihen asti muualta hankittujen koneenosien (rullanvaihtajien) tuotantoon liittyvää valmistus- kykyä. Koska GMB:llä ei ole omaa tuotekehitysosastoa, näiden osien suunnittelusta ja kehittämisestä vastaa emoyhtiö Würz- burgissa. Rakenneuudistustuen myöntämiseen liittyy lisäksi GMB:n sitoumus pitää 99 työntekijää yrityksen palveluksessa vuoteen 2006 asti. joita GMB:lle on jo syntynyt KBA osallistuu rakenneuudistusohjelmaan 12,25 miljoonalla Saksan markalla ja erityisesti ottamalla kantaakseen liiketap- piot, ja joita odotetaan lisää vuosina 1998 ja 1999; näihin sisältyvät myös vuoden 1997 sosiaalisuunnitelmasta aiheutuvat menot, varastojen tyhjentä- misen perusteella tehtävä arvonoikaisu ja vuoden 1997 osit- taisen sulkemisen aiheuttamat kustannukset. Tappioiden odote- taan ansiosta vuosina 1998 ja 1999, ja vuonna 2000 odotetaan jo voittoa 520 000 Saksan markkaa. Lisäksi vuosiliikevaihdon odotetaan nousevan vuodesta 2000 lähtien 36 miljoonaan Saksan mark- kaan. rakenneuudistustoimenpiteiden supistuvan Komission piti tutkiessaan asiaa ilmoituksen perusteella ky- seenalaisena, onko suunniteltuun tukeen sovellettava EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan poikkeusmää- räystä. Tutkimusten tässä vaiheessa oli seuraavista syistä epäselvää, voitaisiinko vaikeuksissa olevien yritysten pelastami- seen ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtion tukea ’yhteisön suuntaviivoja (1), koskevia suuntaviivat’, soveltaa GMB:n hyväksi: jäljempänä yhteisön — Olettamus pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttami- sesta ei saa riittävää tukea GMB:n alustavista taseista vuoteen 2000 eikä kyseisen alan menekkinäkymiä ole esitetty tyydyttävästi. — KBA:n Würzburgissa laatima koneiden erikoisosien kehittä- misen kustannusarvio vaikuttaa kovin suurelta eikä ole perusteltu ottaen huomioon GMB:n odotettu vuosiliike- vaihto vuodesta 2000 alkaen. — Emoyhtiö KBA on ensisijaisesti kiinnostunut siitä, että erikoisosien valmistus tapahtuu konsernin sisällä, minkä vuoksi ei ole välttämätöntä myydä taitotietoa GMB:lle, joka voisi valmistaa uusia tuotteita käyttöluvalla, mikä on konsernissa tavallista. — Todisteita ei ole esitetty sille, että uusien tuotteiden kehittä- minen olisi GMB:n rakenneuudistuksen kannalta ehdot- toman välttämätöntä. — Emoyhtiö KBA osallistuu rakenneuudistukseen pääasiassa kattamalla vuodesta 1996 kertyneet tappiot siihen asti, kunnes GMB saavuttaa kriittisen pisteen vuonna 2000. KBA on kuitenkin voimassa olevan hallinta- ja voitonjakosopi- muksen mukaan velvollinen vastaamaan GMB:n tappioista, minkä vuoksi ennen ilmoitusta kertyneitä ja KBA:n jo kattamia tappioita ei voida hyväksyä sen omaksi osuudeksi GMB:n rakenneuudistuksesta. Lisäksi on todettava, että suunniteltu 9,31 miljoonan Saksan markan rakenneuudis- tustuki ei ole suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin eikä sitä käytetä yksinomaan yhteisön suuntaviivoissa tarkoi- tetun vaikeuksissa olevan yrityksen vaan myös sen emoyh- tiön hyväksi. 3. Saksan viranomaisten huomautukset Saksa esitti kirjeessä 25 päivältä syyskuuta 1998 menettelyn aloittamisen syistä huomautuksensa. Ennen rakenneuudistusta tytäryhtiö GMB toimi KBA-konsernin ja sen Frankenthalissa, Radebeulissa, Trennfeldissä ja Kuselissa sijaitsevien toimipaikkojen (2) etätyöpajana. Mitään tuotetta ei valmistettu yksinomaan Berliinissä vaan myös muissa KBA:n toimipaikoissa. Tämän kapasiteetin päällekkäisyyden vuoksi GMB oli kriisialtis yritys jo vuonna 1993, jolloin kysyntä romahti painokonealalla. Liian suuri henkilöstö ja laskeva kysyntä johtivat nopeasti kasvaviin tappioihin, jotka asettivat GMB:n elinkelpoisuuden kyseenalaiseksi. Marraskuussa 1996 jo sulkevansa GMB:n 30 päivänä emoyhtiö KBA suunnitteli kesäkuuta 1997. Se päätti lopulta pitää vielä osan Berliinin tuotantolaitoksista käynnissä, mutta edellytti kuitenkin valtion- tuen myöntämistä tähän tarkoitukseen. liittyvän jäähdytystelojen ja Rakenneuudistussuunnitelman painopiste on tiettyjen koneen- vetolaitteiden) osien (rullanvaihtajien, tuotantoon hankkiminen KBA- valmistuskyvyn konsernin sisällä. Mainittuja koneenosia käytetään itsenäisinä ja niiden komponentteina kaikenlaisissa rullaoffsetkoneissa, osuus painokoneen kokonaishinnasta on alle kymmenen prosenttia. Rullanvaihtajat, jäähdytystelat ja vetolaitteet kilpai- levat välittömästi muiden yritysten tuotteiden kanssa, mahdolli- sesti myös KBA:n myymien tuotteiden kanssa. ja Ohjelman onnistuminen edellyttää, että valmistettavat tuotteet ovat kilpailukykyisiä, taloudellisia ja innovatiivisia ja että ne tuodaan markkinoille ripeästi. Nykyisessä rakenteessaan GMB ei pysty kehittämään tällaisia tuotteita lyhyellä aikavälillä. Sen vuoksi rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti on lisäksi tarkoitus ottaa käyttöön KBA:n Würzburgissa sijaitseva KBA:n tulevat kehittämis- muutokset ja hienoviritys on määrä suorittaa Berliinissä. Saksa korostaa kuitenkin, että koska Berliinissä ei ole tarvittavaa kapasiteettia, Würzburgissa harjoitettava kehittämistoiminta hyödyttäisi yksinomaan GMB:tä, joka on itsenäinen tulosyk- sikkö ja kyseisten komponenttien itsenäinen tarjoaja. Vuodesta 1999 alkaen GMB valmistaa ainoastaan parannettuja tuotteita ja lopettaa kaikkien tähänastisten, ennen yrityksen rakenneuu- distusta valmistettujen tuotteiden tuotannon. suunnittelukapasiteetti, kun taas (1) EYVL C 283, 19. 9. 1997, s. 2. (2) KBA lukuina, http://www. kba-print. de. L 272/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 10. 1999 Aikaisemmin esitettyjen, vuoteen 2000 ulottuvien alustavien tuloslaskelmien lisäksi Saksa toimitti menettelyn puitteissa GMB:n tasearviot vuosille 1997—2000. Niihin sisältyvät luvut osoittavat taseen loppusumman lievää laskua yleisesti vakaasta rahoitusasemasta huolimatta. ja perustuu realistiseen käsitykseen tuot- neet kustannukset teiden eliniästä. Saksa torjuu kaikki GMB:n maksuvalmiutta koskevat epäilyt toteamalla, että ilmoitetun tuen avulla ei pyritä poistamaan maksuvalmiusongelmia vaan helpottamaan yri- tyksen rakenneuudistusta. Saksa esitti näiden oletusten tueksi vuosia 1997, 1998, 1999 ja 2000 koskevia markkinatutkimuksia ja erityisesti KBA:n ja GMB:n osuudet maailmanmarkkinoiden liikevaihdosta rullaoff- setsanomalehtipainokoneiden, kaupallisten rullaoffsetpainoko- neiden, rullarotaatiosyväpainokoneiden sekä rullanvaihtajien/ rullaoffsetpainokoneiden osalta. Luvut osoittavat, että rullan- vaihtajien osalta GMB:n liikevaihdon oletetaan kasvavan koko ajan: vuonna 1997 85 miljoonaa, vuonna 1998 110 miljoonaa, vuonna 1999 140 miljoonaa ja vuonna 2000 160 miljoonaa Saksan markkaa. Prosentuaalisesti GMB:n osuuden kyseisen tuotteen valmistuksesta koko KBA-konsernissa ennus- tetaan kasvavan seuraavasti: 61 prosenttia vuonna 1997, yli 74 prosenttia vuonna 1998, 87,5 prosenttia vuonna 1999 ja lopulta 90 prosenttia vuonna 2000. Kahdesta muusta komponentista, toisin sanoen vetolaitteista ja jäähdytysteloista, joiden valmistusta ja kehittämistä GMB aikoo jatkaa omalla tehtaallaan, ei esitetä ennusteita. Kilpailukykyisten tuotteiden kehittämiseksi tarvittavan noin 6,075 miljoonan Saksan markan osalta Saksa pitää komission epäilyksiä kustannusten ja GMB:n oletetun, 36 miljoonan Saksan markan vuosiliikevaihdon välisestä suhteesta perusteet- tomina. Kokemus osoittaa, että uusien tuotteiden elinikä on yleensä seitsemän vuotta. Näin ollen kustannuksetkin on jaet- tava kyseiselle ajanjaksolle, mikä merkitsee vuosittain 868 000 Saksan markan suuruista rasitusta. Edellä mainitun vuoden 2000 ennustetun liikevaihdon perusteella vuotuiseksi osuudeksi saadaan 2,4 prosenttia tai 3,5 prosenttia, jos mainittuun arvioi- tuun määrään lisätään analyyttisen kehittämisen kustannukset. Tällaista osuutta pidetään koneenrakennusalalla äärimmäisen pienenä. Vaikka komissiolle on tähän saakka puhuttu ”uusien tuotteiden luomisesta”, Würzburgissa harjoitettu toiminta ei ole yhteisön puitteiden tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle (1) liitteessä I määriteltyä soveltavaa tutkimus- ja kehitys- työtä eikä teollista perustutkimusta. Työ perustuu KBA-konser- nissa käytettävissä olevaan tietämykseen, ja standardikokoisten Tullien käyttö erilevyisiin paperirulliin sekä uusien, edullisten ja helppokäyttöisten koneenosien käyttö ovat erityisesti huomion kohteena. Rakenneuudistussuunnitelman painopiste on rullanvaihtajien, jäähdytystelojen ja vetolaitteiden tuotantoon liittyvän valmis- tuskyvyn hankkiminen GMB:hen. Uusien tuotteiden, varsinkin rullanvaihtajien kehittämiseen käytetyt varat hyödyttävät yksin- omaan GMB:tä, joka ostaa tarvittavan taitotiedon KBA:lta. Saksan mielestä sillä ei ole merkitystä, hankitaanko taitotieto ostamalla vai valmistetaanko uudet tuotteet käyttöluvalla. Sen mielestä jälkimmäisessä tapauksessa olisi laskettava lupamaksu, joka käsittää kaikki kehittämis- ja suunnitteluvaiheessa synty- (1) EYVL C 45, 17. 2. 1996, s. 5. KBA:n oman rahoitusosuuden ja erityisesti vuodesta 1996 ja 1997 lukien kertyneiden tappioiden kattamisesta on syytä todeta, että voimassa oleva KBA:n ja GMB:n välinen hallinta- ja voitonjakosopimus velvoittaa KBA:n kattamaan GMB:n tappi- oita. Sopimuksessa ei kuitenkaan ole määrätty irtisanomisaikaa. Helmikuussa 1996 pidetyn kriisikokouksen jälkeen KBA olisi siis voinut irtisanoa sopimuksen heti eli ennen sopimuksen päättymistä. Lisäksi on todettava, että oikeus vaatia tappioiden kattamista syntyy taseen esittämisen yhteydessä. Varainhoito- vuotta 1996 koskeva tase esitettiin 22 päivänä huhtikuuta 1997 eli selvästi sen jälkeen, kun rakenneuudistusohjelma oli vahvistettu helmikuussa 1997 allekirjoitetun työyhteenliit- tymän (Bündnis für Arbeit) puitteissa. Saksan mielestä tappioiden kattamisen velvoitetta tärkeämpää on tarkastella sitä, miksi ja missä määrin yritykselle on aiheu- tunut tappioita. Jos GMB olisi suljettu alkuperäisen suunni- telman mukaisesti 30 päivänä kesäkuuta 1997, minkä KBA:n ja GMB:n välisen hallinta- ja voitonjakosopimuksen päättyminen olisi saanut aikaan, KBA:n ei olisi tarvinnut vastata vuosina 1996 ja 1997 syntyneistä tappioista eikä sosiaalitoimenpiteiden ja sulkemisen kustannuksista. Suurin osa kustannuksista on syntynyt rakenneuudistuksesta ja tuotannon uudistamisesta johtuvasta hukka-ajasta. Nämä kustannukset ylittävät huomat- tavasti 30 päivänä kesäkuuta 1997 tapahtuvaksi tarkoitettua GMB:n sulkemista koskevassa suunnitelmassa esitetyt kustan- nukset (2). suunniteltua 9,31 Arvioitaessa GMB:lle myönnettäväksi miljoonan Saksan markan tukea ja sen suhdetta tukikelpoisiin kustannuksiin on otettava huomioon sekä yrityksen omista varoistaan maksama rahoitusosuus että Länsi-Berliinin erityis- asema. Ottaen huomioon GMB:n sulkemispäätöksen taustate- kijät, huomattavat rakenneuudistuskustannukset, Länsi-Berliinin alueellisen erityisaseman ja varsinkin jalostusteollisuuden tilan- teen Saksa katsoo, että KBA:n oma rahoitusosuus on suhteu- tettu rakenneuudistuksen kustannuksiin. Lisäksi KBA ei hyötyisi itse suunnitellusta rakenneuudistustuesta. Ilman rakenneuudis- tustukea GMB:n toiminta olisi lopetettu 30 päivänä kesäkuuta 1997. Sen jälkeen, kun GMB:n liiketoimintaa päätettiin jatkaa huomattavista tappioista huolimatta, KBA otti suuren riskin ja vastasi rakenneuudistustuen ylittävistä kustannuksista. KBA:n kannalta ei ollut välttämätöntä pitää toiminnassa pientä KBA- konserniin kuuluvaa erikoistunutta toimipaikkaa Berliinissä. Mikä toimipaikka olisi pystynyt hankkimaan kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvit- tavan kyvyn. Sitä paitsi tästä olisi aiheutunut huomattavasti pienemmät menot kuin GMB:lle aiheutuvista rakenneuudistus- kustannuksista. tahansa KBA-konserniin kuuluva (2) Vuoden 1997 taseen mukaan osittaisen sulkemisen kustannukset ovat 2,518 miljoonaa Saksan markkaa ja sosiaalitoimenpiteiden kustannukset 1,5 miljoonaa Saksan markkaa. 22. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 272/19 Tukea vastaan asetettu vakuus eli 9,31 miljoonan Saksan markan panttivelkakirja on vahvistettu. Saksan kirjeen liitteenä on notaarin antama todistus. miseksi myönnettävä tuki eikä myöskään taloudellinen tuki sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. Saksan tiedonannon mukaan suunniteltu rakenneuudistustuki voi muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä vain vähäisessä määrin eikä todennäköisesti vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. GMB on vastedeskin selkeästi pienin rullanvaihtajien tarjoaja. Muut tarjoajat kuuluvat kansainväli- siin, Stork- Contiweb, tärkein kilpailija rullanvaihtaja-alalla, on Heidel- berger Druckmaschinen AG:n kautta RWE:n tytäryhtiö. Toinen kilpailija, Langenfeldissä sijaitseva Vits Maschinenbau GmbH, kuuluu Deutsche Babcock AG:hen. rahoitusasemaltaan konserneihin. vahvoihin Rakenneuudistustuen myöntäminen mahdollistaisi GMB:n ja kilpailukykyisesti rullanvaihtajien, toimimisen tehokkaasti vetolaitteiden ja jäähdytystelojen markkinoilla. GMB:n mark- kina-asema johtaisi kilpailun kiristymiseen kyseisellä markkina- sektorilla, jolla ei ole ylikapasiteettia. Ilmoitetun rakenneuudis- tustuen tarkoituksena on palauttaa GMB:n elinkelpoisuus eikä se johda GMB:n eikä KBA:n sisällä ylikapasiteettiin. 4. Tuen arviointi GMB:n rakenneuudistustuki myönnetään valtion varoista, ja sen tarkoituksena on pitää vaikeuksissa oleva yritys markki- noilla. Näin ollen se voi vaikuttaa haitallisesti muista jäsenval- tioista olevien kilpailijoiden asemaan painokonemarkkinoilla. Kyseiset markkinat ovat luonteeltaan kansainväliset, ja yhteisön tuottajat kilpailevat keskenään sekä yhteisössä että yhteisön ulkopuolella olevista asiakkaista. Valtion myöntämä tuki voi näin ollen vääristää tai uhata vääristää kilpailua sekä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Suunniteltu valtion avustus on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tettua valtiontukea, koska sen avulla tuensaajayritys voi toteuttaa rakenneuudistuksen tarvitsematta vastata siitä aiheu- tuvista kustannuksista toisin kuin muut yritykset, jotka joutuvat mukautumaan tavanomaisiin markki- naolosuhteisiin. täysimääräisesti Valtiontuki ei perustu hyväksyttyyn tai voimassa olevaan tukiohjelmaan ja sen vuoksi siitä on ilmoitettava erikseen EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Saksa on täyttänyt kyseisen ilmoitusvelvollisuutensa. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa määrätään periaatteessa, että kyseisessä kohdassa esitetyn kaltainen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa esitetään poikkeusedellytykset, jotka täyttävät tuet voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa kuvattuja poikkeusmääräyksiä ei voida tässä tapauksessa soveltaa, koska kyseessä ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki eikä luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaa- Myöskään 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusmää- räyksiä ei voida soveltaa, koska kyseessä ei ole tuki talou- dellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poik- keuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tässä tapauksessa ei voida myöskään tukeutua 92 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrättyyn poikkeukseen, koska tukea ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan jäsenvaltion taloudessa tärkeän hankkeen edistämiseen tai olevan vakavan häiriön poistamiseen. Sama koskee 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan poikkeusmääräystä, koska tuella ei pyritä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. jos tuki Rakenneuudistustukea voidaan pitää yhteismarkkinoille sovel- tuvana vain EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräyksen nojalla, jos kyseessä on tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edis- tämiseen, ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla ja että yhteisön suun- taviivoissa asetetut edellytykset täyttyvät. Kyseisten edellytysten mukaisesti poikkeusmääräyksen soveltuvuus on tutkittava niiden perusehtojen ja joissa komissio on esittänyt yksiselitteisen tulkintansa kyseiseltä poik- keusmääräyksestä. suuntaviivojen perusteella, Tarkasteltavana olevassa asiassa oikeusperustana käytetään yhteisön suuntaviivoja, joissa määritellään, millä edellytyksillä rakenneuudistustukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltu- vana. Suuntaviivojen mukaan rakenneuudistuksen on oltava osa realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jolla on tarkoitus palauttaa yrityksen pitkäaikainen elinkelpoi- suus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toimintaedellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistus- suunnitelmissa otetaan muun muassa huomioon seikat, joista yrityksen vaikeudet johtuvat, markkinoilla vallitseva kyseisten tuotteiden tarjonta ja kysyntä, oletettu markkinakehitys sekä yrityksen erityiset vahvuudet ja heikkoudet. Niiden avulla yritys voi siirtyä suunnitelmallisesti uuteen rakenteeseen, joka on pitkällä aikavälillä kestävä ja jonka avulla yritys voi vastedes toimia omin voimin ilman valtion myöntämiä avustuksia. Yleensä rakenneuudistus tarkoittaa yrityksen toiminnan uudel- leenjärjestämistä ja järkeistämistä tehokkaalla tavalla, mikä tavallisesti merkitsee luopumista niistä toimialoista, jotka eivät enää ole kannattavia tai tuottavat jo tappiota, niiden toimi- alojen rakenteiden uudistamista, joista voi tulla jälleen kilpailu- kykyisiä sekä mahdollisesti toiminnan laajentamista tai moni- puolistamista toimialoille. Yrityksen kannattaville toiminnallisen rakenteen lisäksi on yleensä uudistettava myös rahoituksen rakennetta. uusille L 272/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 10. 1999 Komission on yhteisön suuntaviivojen 3 kappaleen mukaisesti tutkittava, täyttääkö rakenneuudistus seuraavat edellytykset. Ensiksi rakenneuudistuksen on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja kannattavuus kohtuullisessa ajassa. Toiseksi on varmistettava, että tuki ei vääristä kilpailua kohtuuttomasti. Kolmanneksi tuki on suhteutettava rakenneuu- distuksen kustannuksiin ja hyötyyn. Neljänneksi rakenneuudis- tussuunnitelma on pantava täytäntöön kokonaisvaltaisesti, ja viidenneksi komissiolle on esitettävä yksityiskohtaiset vuosiker- tomukset, joiden avulla komissio valvoo rakenneuudistussuun- nitelman täytäntöönpanon yksittäisiä vaiheita ja tuloksia. 4. 1 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen Saksa esitti kirjeessä 21 päivältä tammikuuta 1998 KBA:n laatiman rakenneuudistusohjelman, jonka avulla GMB on tarkoitus pitää markkinoilla. Saksa toimitti kirjeissä 17 päivältä maaliskuuta ja 30 päivältä huhtikuuta 1998 lisää asiakirjoja, joista mainittakoon erityisesti varainhoitovuosia 1996 ja 1997 ja taseet. koskevat yksityiskohtaiset alustavat Menettelyn puitteissa Saksa esitti tasearviot vuosille 1997— 2000. Rakenneuudistusohjelman lähtökohtana ovat yrityksen vaikeuksiin johtaneet seikat, varsinkin sen epäedullinen koko ja kustannusrakenne, sen epäterve rahoitusasema sekä GMB:n ja muiden KBA-konsernin toimipaikkojen tuotelajitelman tuotan- tokapasiteettien päällekkäisyys. Komissio toteaa nyt, että konserni sitoutuu rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanoon. tuloslaskelmat karsittiin osittaisen yhteydessä sulkemisen Kustannusrakenteensa korjaamiseksi GMB:n oli ensiksi leikat- tava henkilöstökuluja. Niiden osuus vuoden 1996 liikevaih- dosta oli lähes 35 prosenttia. Vuoden 1997 puolivälissä tapah- 45 tuneen työpaikkaa, jolloin työntekijöiden määrä väheni alkuperäisestä 144:stä 99:ään. Rakenneuudistusohjelman mukaisesti GMB:n työntekijät ilmoittivat olevansa valmiita luopumaan vuoden 1997 työehtosopimukseen sisältyneestä 1,5 prosentin palkan- korotuksesta työyhteenliittymän osana hyväksymään palkanalennuksia ja sosiaalietuuksien menetyksiä, minkä avulla päästiin vuositasolla pysyviin 150 000 Saksan markan kustan- nussäästöihin. Vuosien 1996 ja 1997 tuloslaskelmia vertail- taessa ilmenee, että henkilöstökuluja leikattiin yhteensä 3,991 miljoonaa Saksan markkaa eli 33 prosenttia. Alustavien tilin- päätösten perusteella kustannuksia leikataan vuosina 1998 ja 1999 verrattuna vuoteen 1997 edelleen 1,148 miljoonaa Saksan markkaa, ja vuonna 2000 kustannusten odotetaan olevan suunnilleen vuoden 1997 tasoa. sekä Noin 10 prosentin kustannusleikkaukset on tarkoitus toteuttaa optimoimalla tuotantoprosessia ja yksinkertaistamalla raken- teita myös alennuksen ja suunnittelun osalta. Myös korkojen ja muiden kustannusten odotetaan pienenevän. Samanaikaisesti materiaalihankinnoissa odotetaan kahden prosentin säästöjä edullisempien ostohintojen ansiosta. Tästä huolimatta vuosien 1997—2000 alustavat tuloslaskelmat osoittavat kyseisten menojen kasvavan tasaisesti oletetun liikevaihdon kasvua vastaavalla tavalla. Rakenneuudistus on siis tarkoitus toteuttaa suurelta osin jo toteutuneen henkilöstökulujen alentamisen ja tuotantoprosessiin liittyvien parannusten avulla. Loppujen lopuksi rakenneuudistus tarkoittaa parannettujen ja innovatiivisten tuotteiden kehittämistä ja ripeää markkinoille saattamista. Yksinomaan GMB:n on tarkoitus valmistaa kyseisiä tuotteita, joten nykyinen KBA-konsernin sisäinen kapasiteettien päällekkäisyys loppuu. Yrityksen taloudellisen tervehdyttämisen rahoittaa pääasiassa emoyhtiö, erityisesti ottamalla kantaakseen GMB:n vuodesta 1996 kertyneet tappiot vuoteen 2000 asti, jolloin GMB:n olete- taan saavuttavan kannattavuusrajan. Kyseisenä vuonna voit- tojen ennustetaan nousevan 520 000 Saksan markkaan. ja kassavirtalaskelmat Komissio on tarkastanut vuoteen 2000 ulottuvat tasearviot, tuloslaskelmat voidakseen arvioida, palauttavatko rakenneuudistustoimenpiteet GMB:n elinkelpoi- suuden. Komissio toteaa, että laskelmat on esitetty yksityiskoh- ja niissä viitataan perusteina käytettyihin oletuksiin. taisesti Rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano edellytti täysin uutta tehdassuunnitelmaa, joka muotoutuu kolmea koneikkoa koskevien nykyaikaisten tuotannon edellytysten mukaan. Myöhemmäksi ajankohdaksi suunnitellun ryhmätyöskentelyyn siirtymisen odotetaan parantavan tuottavuutta. ja ratkaisevana jäähdytystelojen ja rakenneuudistustoimenpiteenä Komissio pitää toisin GMB:n keskittymistä ainoastaan kolmen koneenosan, sanoen rullanvaihtajien, vetolaitteiden valmistukseen, ja erityisesti parannettujen, kilpailukykyisempien rullaoffset- tarkoitettujen, rotaatiosyväpainokoneisiin KBA:ssa kehitettävien rullanvaihtajien käyttöönottoa. Komissio ottaa huomioon sen, että tappiollisista tuotteista luovutaan. Kun emoyhtiö vastaa parannettujen komponenttien myynnistä ja kyseisten osien tuotantokapasiteettia supistetaan muissa toimipaikoissa ja kun kyseisiä osia käytetään KBA:n painoko- neissa, GMB:n on varmasti mahdollista saavuttaa hyvä myynti- tulos. Saksan esittämien tietojen mukaan innovatiivisten tuotteiden ripeä markkinoille saattaminen on välttämätöntä ja onnistuu vain Würzburgissa sijaitsevan KBA:n kehittämis- ja suunnittelu- kapasiteetin avulla. Vuonna 1998 GMB odottaa liikevaihdon kasvavan 30,9 prosenttia, vuonna 1999 15,8 prosenttia ja vuonna 2000 4,7 prosenttia. Komissio toteaa, että vuoteen 1997 verrattuna huomattava liikevaihdon kasvu vuonna 1998 selittyy tappioilla, jotka syntyivät tuotantoprosessien uudistamisen vuoksi vuonna 1997 toteutetun tehtaan osittaisen sulkemisen aikaan. pitää näitä olettamuksia Komissio optimistisina mutta kuitenkin mahdollisina. Lisäksi se toteaa, että KBA on esittänyt KBA:n ja GMB:n toimialojen osalta yksityiskohtaisen maantie- teellisen eritelmän vuosien 1997, 1998, 1999 ja 2000 liike- vaihdosta. Komissio ottaa myös huomioon, että GMB:n osuus KBA-konsernin sisällä kehitetyistä rullanvaihtajista nousee 61 prosentista vuonna 1997 tasaisesti 90 prosenttiin vuonna 2000, mikä ilmenee liikevaihdon kasvuna 85 miljoonasta Saksan markasta vuonna 1997 140 miljoonaan Saksan mark- kaan vuonna 2000. 22. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 272/21 GMB:n taseesta vuodelta 1997 sekä vuoteen 2000 ulottuvista tasearvioista käy ilmi, että oman pääoman suuruus on kuusi miljoonaa Saksan markkaa. Tosin on syytä huomata, että emoyhtiö oli KBA:n ja GMB:n välisen hallinta- ja voitonjakosopimuksen mukaan velvollinen vastaamaan GMB:n tappioista, minkä vuoksi oma pääoma pysyi positiivisena. GMB:n rakenneuudistusohjelmaan ja vuoteen 2000 ulottuviin laskelmiin ei sisälly suuria investointeja lukuun ottamatta GMB:ssä valmistettavien tuotteiden kehittämis- ja parannuskustannuksia, kyseisten osien valmistamiseksi tarvittavien tuotantolaitosten Berliinin rakentamiseen liittyviä kustannuksia sekä muita rakenneuudistuksesta aiheutuvia kustannuksia. Näin ollen GMB pystynee tervehdyttämään rahoitusase- mansa vuoteen 2000 mennessä. Seuraavissa taulukoissa esitetään tiivistetysti komission suorittaman analyysin tärkeimmät näkökohdat: (1 000 DEM ja 1 000 EUR) 1997 (1) 1998 1999 2000 DEM EUR DEM EUR DEM EUR DEM EUR 22 691 11 602 29 700 15 185 34 400 17 588 36 000 18 407 Tuloslaskelma Liikevaihto Henkilöstökulut 7 968 4 074 6 820 Liikevoitto (-tappio) – 2 744 – 1 403 – 1 383 Tilikauden voitto (tappio) – 2 839 – 1 452 – 1 484 (1) tilanne 31. 12. 1997. 3 487 – 707 – 759 6 820 – 76 – 176 3 487 7 400 3 784 39 90 620 520 317 266 (1 000 DEM ja 1 000 EUR) 1997 (1) 1998 1999 2000 DEM EUR DEM EUR DEM EUR DEM EUR 6 000 7 382 16 464 3 068 3 774 8 418 6 000 7 400 16 500 3 068 3 784 8 436 6 000 7 000 16 000 3 068 3 579 8 181 6 000 6 500 15 500 3 068 3 323 7 925 Tase Oma pääoma Vieras pääoma Taseen loppusumma (1) tilanne 31. 12. 1997. Komission mielestä laskelmat osoittavat, että GMB:llä on hyvät mahdollisuudet saavuttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja pystyä toimimaan vastedes ilman valtiontukea. kimuksista voidakseen arvioida, onko merkityksellisillä markki- noilla rakenteellista ylikapasiteettia. 4. 2 Tuesta aiheutuvan kohtuuttoman kilpailun vääristymisen välttä- minen Komissio on tutkinut, toteutetaanko toimenpiteet siten, että niiden haitalliset vaikutukset kilpailijoihin ovat mahdolli- simman vähäiset ja voidaanko tuki sallia EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa esitetyn poikkeus- määräyksen nojalla. Ensinnäkin on todettava, että GMB on sijoittautunut Spandauhun Länsi-Berliiniin, joka on 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu aluetukialue. Berliinin viranomaisten avustuksen muodossa myöntämällä rakenneuudistustuella voi olla kilpailua vääristäviä vaikutuksia, koska GMB toimii edelleen markkinoilla. liittyvät läheisesti kustannus- Painokonemarkkinat ja paino- alaan. Kyseinen ala oli 80-luvun lopulle asti kasvussa, saavutti sitten kyllästymispisteensä ja on kärsinyt 90-luvun alusta lähtien tuotannon taantumasta. Monistamisen perinteisillä muodoilla on kylläisillä markkinoilla vähäiset kasvumahdolli- suudet. Koska on ollut välttämätöntä mukautua tietotekniikan ja televiestinnän kehitykseen, joka uhkaa paperiin perustuvan kirjapainoteollisuuden tulevaisuudennäkymiä, alalla on meneil- lään jatkuva rakenneuudistusprosessi. Päivän hintoina ilmais- tuna kulutuksen voidaan todeta kasvaneen vuosina 1985— 1994 67—68 prosenttia. Maailmanlaajuinen kulutus laski vuonna 1992 noin prosentin ja vuonna 1993 vielä 2,7 prosenttia, mutta kasvoi jälleen vuonna 1994 kaksi prosenttia. Tuotannon kehitys oli samansuuntaista, kunnes vuonna 1994 koettu elpyminen päättyi vuonna 1995, mistä lähtien tuotanto- luvut ovat pysyneet ennallaan (1). Komissio on pyytänyt asiantuntijalausunnon käytettävissä olevista markkinatiedoista ja Saksan toimittamista markkinatut- (1) Panorama of European Industry. Euroopan komissio, 2 osa, 1997. L 272/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 10. 1999 Saksan tietojen mukaan kysyntä Saksan painokonemarkkinoilla laski vuosina 1993—1995. Tänä aikana kolmen tärkeimmän valmistajan liikevaihto laski 13 prosenttia, minkä seurauksena oli hinnanalennuksia ja 2 500 työntekijän irtisanominen (toisin sanoen menetettiin 9,3 prosenttia työpaikoista). Uudemmista tiedoista kuitenkin ilmenee, että alan tuotanto kasvoi vuonna 1996 4,9 prosenttia vuoteen 1995 verrattuna ja vuonna 1997 11,2 prosenttia vuoteen 1996 verrattuna. Vuonna 1996 alan toiminta-aste oli 89,1 prosenttia ja kesäkuussa 1997 89,4 prosenttia (1). Vuosia 1998—2000 koskevassa markkinaennusteessaan KBA:n lähtökohtana on kyseisten markkinalohkojen tuotannon tasainen kasvu maailmanmarkkinoilla. Lisäksi Saksa esittää, ettei kyseisillä markkinoilla ole ylikapasiteettia. Yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 2 kohdan b alakohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelmalla on suhteessa saatavan tuen määrään edistettävä kyseisillä yhteisön markkinoilla toimivan teollisuudenalan rakenneuudistusta supistamalla tai sulkemalla tuotantokapasiteettia peruuttamattomasti. Tuotantokapasiteetin supistaminen tai sulkeminen on peruuttamatonta silloin, kun tuotantolaitokset hävitetään, kun niiden aiempaa kyseiset tuotantokykyä alennetaan pysyvästi tai kun ne suunnataan pysyvästi toisiin tarkoituksiin. Komissio toteaa, että GMB:n rakenneuudistusohjelmalla pyri- tehokkaammin tään lähinnä organisoimaan tuotantoprosessi sekä muuttamaan tuotevalikoimaa. Nykyisten tuotteiden komponenttien valmistus- ja asennustoimintaa joko supistetaan tai, mikäli kyseinen toiminta on ollut tappiollista, siitä luovu- taan kokonaan. Niiden osien tuotantoa, joiden valmistuksen GMB lopettaa, lisätään Würzburgissa ja Frankenthalissa sijaitse- villa emoyhtiön tuotantolaitoksilla niiden toiminta-asteen nostamiseksi. Lisäksi komissio toteaa, että GMB:n tuotanto keskittyy vastedes vain kolmeen koneenosaan, joita käytetään KBA:n painoko- neissa ja jotka siten korvaavat suuren osan tähän asti konsernin ulkopuolisten valmistajien toimittamista tuotteista. Kilpailuase- telma kyseisiin valmistajiin nähden kuitenkin säilyy. Mainittuja koneenosia käytetään rullaoffset- ja rotaatiosyväpainokoneissa, ja niiden osuus painokoneen kokonaishinnasta on alle 10 prosenttia. Vuonna 1997 KBA:n osuus kyseisistä maailman- markkinoista on sen oman arvion mukaan 9—20 prosenttia painokonetyypistä riippuen. supistanut Komissio ottaa huomioon sen, että asian kannalta merkityksel- lisillä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia. Lisäksi komissio toteaa, että GMB on lopettanut tietyt toimintamuodot ja tuotelajitelmaansa. Parannettujen tuotteiden ennustettu liikevaihto kasvaa samaa vauhtia kuin menekkinä- kymät maailmanmarkkinoilla. Komissio ottaa myös huomioon, että GMB on pienin rullanvaihtajien tarjoaja ja että muut tar- joajat kuuluvat kansainvälisiin, rahoitusasemaltaan vahvoihin (1) VDMA (Verband Deutscher Maschinen- und Anlagenbau e. V. ), 9. 7. 1998. konserneihin. Yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 2 kohdan b alakohdan mukaisesti komissio ei tavallisesti vaadi tuen vasti- jos rakenteellista ylikapasi- neena kapasiteetin supistamista, teettia ei ole niillä yhteisön relevanteilla markkinoilla, joilla tuensaaja toimii. Koska ylikapasiteettia ei ole osoitettu olevan, koska GMB:n markkinaosuudet ovat suhteellisen pieniä ja koska kyseisten tuotteiden valmistusta järjestellään uudelleen KBA konsernin sisällä eikä tuotantokapasiteetti näin ollen kasva, komissio ei näe mitään syytä toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tuki vaikuttaa mahdollisimman vähän haitallisesti kilpaili- joihin. 4. 3 Rakenneuudistuskustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn suhteutettu tuki Komissio on tutkinut, onko rakenneuudistuksen mahdollista- miseksi tarvittava tuki rajoitettu mahdollisimman vähäiseksi. Komissio ottaa huomioon, että 9,31 miljoonan Saksan markan rakenneuudistustuen lisäksi GMB on saanut KBA:lta noin 12,25 miljoonaa Saksan markkaa, jolla on tarkoitus kattaa vuodesta 1996 kertyneet ja kertyvät liiketappiot siihen asti, kunnes GMB saavuttaa kannattavuusrajan vuonna 2000. Komissio on koonnut KBA:n rakenneuudistusohjelmaan omista varoistaan maksamat rahoitusosuudet seuraavasti: [. ] (*). KBA:n omista varoistaan rakenneuudistusohjelmaan maksa- masta rahoitusosuudesta komissio toteaa, että vuosien 1996 ja 1997 sekä vuoden 1997 puolivälissä tapahtuneen osittaisen sulkemisen 9,091 miljoonan Saksan markan suuruiset tappiot ovat syntyneet ennen 21 päivää tammikuuta 1998, jolloin rakenneuudistustuesta ilmoitettiin. Lisäksi komissio toteaa, että KBA on voimassa olevan KBA:n ja GMB:n välisen hallinta- ja voitonjakosopimuksen mukaan velvollinen vastaamaan GMB:n tappioista. KBA olisi kuitenkin irtisanoa mainitun sopimuksen helmikuussa 1996 voinut pidetyn kriisikokouksen jälkeen, koska sopimuksessa ei ole määrätty irtisanomisaikaa. Marraskuussa 1996 KBA ehdotti GMB:n sulkemista 30 päivänä kesäkuuta 1997, jolloin sopi- muksen voimassaolo olisi päättynyt ennenaikaisesti ennen sulkemista eikä GMB:llä olisi ollut oikeutta vaatia KBA:ta vastaamaan vuonna 1996 ja 1997 syntyneistä liiketappioista tai sulkemisen aiheuttamista kustannuksista. Lisäksi komissio ottaa huomioon helmikuussa 1997 raken- neuudistusohjelman perusteella allekirjoitetun työyhteenliit- tymän. Komissio ottaa huomioon myös sen, että viime kädessä vuonna 1997 syntyneet kustannukset johtuvat rakenneuudis- tuksesta sekä tuotantoprosessien ja tuotelajitelman uudista- misen vuoksi toteutetusta tilapäisestä sulkemisesta. (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen toimituksellisesti muutettu. Muutetut kohdat on toisintoa tätä merkitty hakasulkeilla ja tähdellä. 22. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 272/23 Ottaen huomioon, että KBA:lla ei ole tosiasiallista velvoitetta ottaa kannettavakseen vuosien 1996 (1) ja 1997 liiketappioita ja että rakenneuudistuksesta olisi aiheutunut enemmän kustannuksia kuin suunnitellusta GMB:n sulkemisesta, komissio päättelee, että KBA on osallistunut GMB:n rakenneuudistukseen 12,25 miljoonan Saksan markan suuruisella rahoitusosuudella. Seuraavassa taulukossa esitetään rakenneuudistukseen maksetut rahoitusosuudet. Rakenneuudistuksen rahoitusosuudet Tuhatta Saksan markkaa Tuhatta euroa % 1. Berliinin osavaltion myöntämä avustus = valtiontuki yhteensä 2. KBA:n rahoitusosuus yhteensä 3. GMB:n/KBA:n rahoitusosuus 9 310 12 250 1 370 4 760 6 260 40,6 53,4 6,0 Kaikki yhteensä (1+2+3) 22 930 11 720 100 Lisäksi komissio vertasi yrityksen omista varoistaan maksamia rahoitusosuuksia arvioituihin rakenneuudis- tuskustannuksiin: Arvioidut kustannukset Würzburg Berliini Yhteensä […] * […] * […] * […] * Kaikki yhteensä (1+2) 4 875 18 055 22 930 (1 000 DEM) Yrityksen rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 22,93 miljoonaa Saksan markkaa (11,72 miljoonaa euroa), josta 12,25 miljoonaa Saksan markkaa käytettiin KBA:n vastuulleen ottamiin liiketap- pioihin sekä sosiaalisuunnitelmasta ja arvonoikaisuista aiheutuneisiin kustannuksiin ja 10,68 miljoonaa Saksan markkaa parannettujen tuotteiden markkinoille saattamiseen ja tuotantoprosessin uudistamiseen. Komissio ottaa huomioon myös Berliinissä ja Würzburgissa toteutettavaan uusien tuotteiden suunnitteluun ja kehittämiseen sekä entisten tuotteiden analyyttiseen kehittämiseen käytetyt varat. Lopuksi komissio toteaa, että emoyhtiö myy GMB:lle Würzburgissa hankitun innovatiivisia tuotteita koskevan taitotiedon, jonka avulla kyseisiä tuotteita valmistetaan vastedes yksinomaan Berliinissä. Komissio katsoo, ettei Würz- burgissa harjoitettava toiminta vastaa tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden liitteessä I määriteltyä soveltavaa tutkimus- ja kehitystyötä eikä teollista perustutki- musta. Lisäksi komissio ottaa huomioon Würzburgissa harjoitettavaa toimintaa koskevan yksityiskohtaisen kustan- nuseritelmän, kyseisen toiminnan seikkaperäisen teknisen kuvauksen sekä muut asiaa koskevat tiedot, jotka ovat Saksan huomautusten liitteenä. Uusien tuotteiden kehittämiskustannukset jakautuvat tuotteiden eliniän eli seitsemän vuoden ajalle, mikä on yleistä koneenrakennusalan tuotannossa ja mikä merkitsee vuosittain 868 000 Saksan markan suuruista rasitusta; vuoden 2000 ennustetun 36 miljoonan Saksan markan liikevaihdon perusteella näiden kustannusten vuotuinen osuus on 2,4 prosenttia. Komissio ottaa huomioon Saksan myöntämän luvan, jonka perusteella GMB saa kaiken hyödyn seuraavasta toiminnasta: emoyhtiön harjoittama laajuudeltaan 15 000 miestyötunnin kehittämistoiminta 175 Saksan markan yksikköhintaan (yhteensä 2,625 miljoonaa Saksan markkaa) sekä 500 Saksan markkaa rullanvaihtajaprototyypin (rullaoff- setkoneiden) valmistukseen sekä 10 000 miestyötuntia 175 Saksan markan yksikköhintaan (1,75 miljoonaa Saksan markkaa) rullanvaihtajien (rotaatiosyväpainokoneiden) kehittelyyn ja standardointiin. Saksa ei ole esittänyt täsmällistä aikataulua, josta ilmenisi, ovatko kehittämiskustannukset syntyneet raken- neuudistustukea koskevan ilmoituksen jälkeen. Komissio on kuitenkin todennut, että GMB on harjoittanut parannetun rullanvaihtajan (malli ”Pastomat RC”) sarjavalmistusta vuoden 1997 loppupuolelta, minkä avulla rakenneuudistusohjelma saavutti ensimmäisen kaupallisen menestyksensä. Huomattava osa kehittä- miskustannuksista syntyi siis jo ennen tammikuuta 1998. Noin 80 prosenttia uusien tuotteiden suunnittelu- ja kehittämiskustannuksista on koitunut emoyhtiölle Würzburgin (ja kirjeen 25 päivältä syyskuuta 1998 mukaan myös Frankenthalin) kehittämis- ja suunnitte- luosastojen toiminnasta. Würzburg ja Frankenthal eivät kuitenkaan sijaitse EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tukialueella. Lisäksi GMB:n ei olisi ollut mahdollista kehittää (1) Vuoden 1996 tase esitettiin tavalliseen tapaan huhtikuussa (1997) eli sen jälkeen, kun työyhteenliittymä oli tehty helmikuussa 1997 rakenneuudistusohjelman perusteella. L 272/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 10. 1999 oman kapasiteettinsa turvin tarvittavia kilpailukykyisiä ja innovatiivisia tuotteita lyhyellä aikavälillä, minkä vuoksi sen oli turvauduttava KBA:n kapasiteettiin. Komissio on sitä mieltä, että emoyhtiö oli joka tapauk- sessa kiinnostunut kehittämään parannettuja komponentteja, joita käytettäisiin sen painokoneissa. Näin ollen on katsottava, että Würzburgin ja Frankenthalin 4,875 miljoonan Saksan markan suuruiset kehittä- miskustannukset, jotka syntyivät suurelta osin ennen ilmoituksen tekemistä, hyödyttävät KBA-konsernin, vaikka GMB valmistaa kehitettyjä uusia tuotteita, jotka siten muodostavat erityisen osaamisalueen KBA- konsernin sisällä. Lopuksi komissio esittää, että ostohinta, joka GMB:n on maksettava kyseisiä tuotteita koskevasta taitotiedosta ja joka Saksan mukaan kattaa kaikki kehittämisestä ja suunnittelusta aiheutuneet kustannukset, korvaa tietyssä määrin KBA:lle aiheutuneet kehittämiskustannukset. Seuraavassa taulukossa esitetään tukikelpoiset kokonaiskustannukset ja yrityksen omista varoistaan maksamat rahoitusosuudet; rakenneuudistustukena tukikelpoiset kustannukset esitetään rinnakkain valtion- tuen kanssa: Kustannukset/rahoitusosuus Toimenpide Tuhatta Saksan markkaa Osuus prosentteina 1. Kustannukset Tukikelpoiset yhteensä kustannukset Berliinin toimipaikan rakenneuudistuskustan- nukset Tappioiden, osittaisen sulkemisen kustan- nusten ja varastojen inventaarin perusteella suoritettavan arvonoikaisun kattaminen 5 805 12 250 32 68 18 055 100 2. Rahoitusosuudet KBA GMB/KBA Omin varoin järjestetty rahoitus yhteensä 3. Valtiontuki Valtiontuesta kehittämiskustannukset vähennettävät Valtiontukena määrä tukikelpoinen 12 250 1 370 13 620 9 310 4 875 4 435 75} 52} 27 25 Näiden laskelmien perusteella GMB saisi ilmeisesti 22,93 miljoonaa Saksan markkaa, josta 13,62 miljoonaa olisi omia varoja ja 9,31 miljoonaa valtion varoja. Jotta rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi tarvittavan tuen määrä rajoittuisi mahdollisimman vähäiseksi, suunnitellusta 9,31 miljoonan Saksan markan valtion- tuesta olisi vähennettävä kehittämiskustannukset eli 4,875 miljoonaa Saksan markkaa, jolla tukikelpoiset kustannukset, 18,055 miljoonaa Saksan markkaa ylittyvät. Kyseisen määrän vähentäminen ei heikentäisi GMB:n elinkelpoisuutta kun otetaan huomioon, että kustannukset ovat suurelta osin jo syntyneet ja että KBA eli yritys, joka ei ole vaikeuksissa, saa suurimman hyödyn sen omassa tuotantolaitoksessa harjoitetusta toiminnasta. Toimenpiteeseen ei sisälly ylimääräistä kannustinta, sillä edellä mainitut kustannukset eivät liity GMB:n rakenneuudistukseen ja toimenpiteellä edistetään KBA-konsernin rakenneuudistusta. Näin ollen komissio katsoo, että rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi tarvitaan vain 4,435 miljoonaa Saksan markkaa. Määrä on suhteutettu 18,055 miljoonan Saksan markan tukikelpoisiin rakenneuudistus- kustannuksiin ja 13,62 miljoonan Saksan markan suuruiseen omin varoin järjestettyyn rahoitukseen. 4. 4 Rakenneuudistussuunnitelman kokonaisvaltainen täytäntöönpano ja asetettujen edellytysten noudattaminen Yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 2 kohdan d alakohdan mukaan yrityksen on pantava komissiolle esitetty ja komission hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön kokonaisuudessaan ja noudatettava kaikkia komission päätöksessä säädettyjä velvoitteita. 22. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 272/25 että rakenneuudistustuki on myönnetty Komissio toteaa, kolmen vuoden ajaksi (1998—2000) ja jakautuu useaan kysei- senä ajanjaksona maksettavaan tukierään. Lisäksi komissio toteaa, että suunniteltu avustus on maksettava takaisin, jos rakenneuudistustoimenpiteitä ei panna täytäntöön kokonaisuu- dessaan. Komissio on myös ottanut huomioon sen, että GMB on sitoutunut 9,31 miljoonan Saksan markan panttivelkakir- jaan, minkä vahvistuksena on notaarin 13 päivänä marraskuuta 1997 antama todistus n:o 568/1997. 4. 5 Valvonta ja vuosikertomus Komissio on ottanut huomioon sen, että Saksa on luvannut esittää vuosikertomukset. 5. Päätelmät Saksa ilmoitti suunnitellusta valtiontuesta EY:n perustamissopi- muksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja täytti siten velvolli- suutensa, koska hyväksyttyjen tukiohjelmien ulkopuolella myönnettävistä tuista on ilmoitettava erikseen. Komissio toteaa lisäksi, että GMB, joka on vaikeuksissa oleva yritys, haki tällöin ensimmäisen kerran rakenneuudistustukea. Komissio ottaa huomioon, että varainsiirron muodossa myön- nettäväksi aiottu valtiontuki täyttää vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevissa yhteisön suuntaviivoissa asetetut edellytykset osit- tain, varsinkin siltä osin, että rakenneuudistustuki palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa ja kohtuuton kilpailun vääristyminen vältetään. Yrityksen rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi myönnettävä tuki ei kuitenkaan rajoitu mahdollisimman vähäiseksi, koska suunni- teltu avustus ylittää tukikelpoiset kustannukset 4,875 miljoo- nalla Saksan markalla. Komissio katsoo, että yhteisön suuntavii- vojen 3. 2. 2 kohdan c alakohdan edellytykset täyttyvät ainoas- taan 4,435 miljoonan Saksan markan avustuksen osalta 9,31 miljoonan Saksan markan asemesta. Komissio katsoo, että valtiontukitoimenpiteet edistävät tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä, eivätkä muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa risti- riitaisella tavalla. Näin ollen mainitun suuruinen tuki soveltuu yhteismarkkinoille. Näin ollen Saksalla on oikeus myöntää GMB:lle 4,435 miljoonan Saksan markan (2,268 miljoonan euron) suuruinen tuki, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Saksan yritykselle Graphischer Maschinenbau GmbH, Berliini, 9,31 miljoonan Saksan markan avustuksena myönnettäväksi suunnittelema valtiontuki soveltuu EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille ainoastaan 4,435 miljoonan Saksan markan suuruisena. Suunniteltua tukea ei saa myöntää 4,435 miljoonaa Saksan markkaa ylittävältä osalta. 2 artikla Saksan on esitettävä komissiolle yksityiskohtaiset vuosikerto- mukset, joilla osoitetaan, että rakenneuudistusohjelma on pantu täytäntöön asianmukaisesti. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 4 artikla Tehty Brysselissä 3 päivänä helmikuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 223/99 του Daniela RASCHHOFER Υπόθεση "World Vision Austria"

eurovoc_concepts:
Austria
Bosnia and Herzegovina
EU aid
EU control
European Commission
financial aid
fraud against the EU
project management

text: 3. 12. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 348/39 (1999/C 348/047) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0223/99 υποβολη΄: Daniela Raschhofer (NI) προς την Επιτροπη΄ (3 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Υπο΄θεση «World Vision Austria» Στην απα΄ντηση πα΄νω στην ερω΄τηση΄ µου (P-3879/98) (1), η Επιτροπη΄ δεν ε΄δωσε πλη΄ρεις και λεπτοµερει΄ς απαντη΄σεις στα ερωτη΄µατα΄ µου. Για τον λο΄γο αυτο΄ θα προσπαθη΄σω για µια ακο΄µη φορα΄ να συγκεκριµενοποιη΄σω και να διευκρινι΄σω τα ερωτη΄µατα΄ µου σχετικα΄ µε την υπο΄θεση παροχη΄ς βοη΄θειας στην «World Vision Austria». Στην απα΄ντηση΄ της η Επι΄τροπος Bonino αναφε΄ρει ο΄τι η Επιτροπη΄ ασχολη΄θηκε µε την υπο΄θεση αλλα΄ δεν 1. διαθε΄τει στοιχει΄α που να της επιτρε΄πουν να τοποθετηθει΄ πα΄νω στις σχετικε΄ς καταγγελι΄ες. ∆ιαθε΄τει στο µεταξυ΄ η Επιτροπη΄ νε΄α «στοιχει΄α» για την υπο΄θεση, τα οποι΄α ε΄χουν οδηγη΄σει σε κα΄ποια νε΄α τοποθε΄τηση και ε΄χει αλλα΄ξει ο βαθµο΄ς ενηµε΄ρωσης της Επιτροπη΄ς επι΄ του προκειµε΄νου σε σχε΄ση µε την εποχη΄ της κατα΄θεσης της πρω΄της ερω΄τηση΄ς µου; Εα΄ν ναι, ποιε΄ς ει΄ναι οι νε΄ες πληροφορι΄ες και εα΄ν ο΄χι, γιατι΄ δεν ε΄χει προβει΄ σε σχετικη΄ ενηµε΄ρωση; Μετα΄ τις καταγγελι΄ες για την υπο΄θεση «World Vision Austria», προε΄βη η Επιτροπη΄ σε συγκεκριµε΄νο ε΄λεγχο η΄ 2. προτι΄θεται να το πρα΄ξει; Έγιναν παρεµβα΄σεις, συζητη΄σεις η΄ δια΄φορες α΄λλες προτα΄σεις για να εκτελεστει΄ προ΄γραµµα βοη΄θειας για τη 3. Βοσνι΄α µε΄σω της οργα΄νωσης βοη΄θειας «World Vision Austria»; Ποιο΄ς ανε΄λαβε τον ε΄λεγχο της σωστη΄ς εφαρµογη΄ς των σχεδι΄ων επι΄ το΄που απο΄ αυστριακη΄ς πλευρα΄ς η΄ απο΄ 4. πλευρα΄ς Ευρωπαι¨κη΄ς Επιτροπη΄ς; Σε µια α΄λλη περι΄πτωση, η συ΄ζυγος του ευρωβουλευτη΄ Karl Habsburg δη΄λωσε στην αυστριακη΄ τηλεο΄ραση ο΄τι ο 5. συ΄ζυγο΄ς της βοη΄θησε στη δηµιουργι΄α προ΄σφορων επαφω΄ν µε την ΕΕ για την ε΄γκριση επιδοτη΄σεων. Υπη΄ρξαν τε΄τοιες επαφε΄ς η΄ διερευνητικε΄ς συζητη΄σεις και στην περι΄πτωση της «World Vision Austria» µε σκοπο΄ τη δια΄θεση κοινοτικω΄ν πο΄ρων για τη Βοσνι΄α; Έχει προβλεφθει΄ ε΄λεγχος απο΄ το Ελεγκτικο΄ Συνε΄δριο η΄ απο΄ τις εσωτερικε΄ς υπηρεσι΄ες εποπτει΄ας της Ευρωπαι¨κη΄ς 6. Επιτροπη΄ς σχετικα΄ µε τη σωστη΄ εκτε΄λεση των σχεδι΄ων; Εα΄ν ναι, µε΄χρι πο΄τε θα ε΄χουν κατατεθει΄οι σχετικε΄ς εκθε΄σεις; Εα΄ν ο΄χι, γιατι΄ δεν ε΄χει προβλεφθει΄; (1) ΕΕ C 207 της 21. 7. 1999, σελ. 140. (1999/C 348/048) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0313/99 υποβολη΄: Klaus Lukas (NI) προς την Επιτροπη΄ (19 Φεβρουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Word Vision (Αυστρι΄α) Συ΄µφωνα µε πληροφορι΄ες που µας ε΄χουν περιε΄λθει η Οργα΄νωση Word Vision της Αυστρι΄ας ανε΄λαβε για λογαριασµο΄ της Επιτροπη΄ς και στο πλαι΄σιο των προγραµµα΄των PHARE και TACIS τη συ΄ναψη συµβα΄σεων υ΄ψους 3,8 εκατοµµυρι΄ων Ecu στη Βοσνι΄α, τη Ρουµανι΄α και τη Μογγολι΄α. Παρατηρη΄θηκαν παρατυπι΄ες στα σχε΄δια αυτα΄, δηλαδη΄ υποψι΄ες για απα΄τες και διαφθορα΄; Προε΄βη η Επιτροπη΄ σε ε΄λεγχο των λογιστικω΄ν βιβλι΄ων; ∆ιενεργη΄θηκαν συστηµατικα΄ επιθεωρη΄σεις επιτο΄που για να διαπιστωθει΄ η διενε΄ργεια των υποτιθε΄µενων εργασιω΄ν; ∆ιακο΄πηκαν εγκαι΄ρως τα σχε΄δια η΄ ζητη΄θηκε η επιστροφη΄ καταβληθε΄ντων πο΄ρων; Εα΄ν ναι σε ποιο΄ υ΄ψος; Κατατε΄θηκαν αγωγε΄ς; Εα΄ν ναι κατα΄ ποι΄ων; Και µε ποιε΄ς κατηγορι΄ες; Εα΄ν ο΄χι, γιατι΄; Ενηµερω΄θηκε η Επιτροπη΄ απο΄ την Εισαγγελι΄α της Αυστρι΄ας για τις τρε΄χουσες ανακρι΄σεις σχετικα΄ µε την Word Vision; Πο΄τε ε΄γινε αυτο΄; Σε ποιε΄ς διαπιστω΄σεις προε΄βη η Εισαγγελι΄α της Αυστρι΄ας ο΄σον αφορα΄ τα σχε΄δια που ε΄τυχαν κοινοτικη΄ς επιδο΄τησης;


title: 1999/124/CE: Décision de la Commission du 3 février 1999 portant l'approbation des conditions d'utilisation du symbole graphique pour les produits agricoles de qualité spécifiques de la région de Madère [notifiée sous le numéro C(1999) 219] (Le texte en langue portugaise est le seul faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Madeira
agricultural product
labelling
originating product
product quality

text: L 40/46 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 2. 1999 II (Actes dont la publication n’est pas une condition de leur applicabilit(cid:130)) COMMISSION D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 3 f(cid:130)vrier 1999 portant l’approbation des conditions d’utilisation du symbole graphique pour les produits agricoles de qualit(cid:130) sp(cid:130)cifiques de la r(cid:130)gion de Mad(cid:138)re [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1999) 219] (Le texte en langue portugaise est le seul faisant foi. ) (1999/124/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1600/92 du Conseil du 15 juin 1992 relatif (cid:133) des mesures sp(cid:130)cifiques concernant certains produits agricoles en faveur des A(cid:135)ores et Mad(cid:138)re (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2348/96 du Conseil (2), et notamment son article 31, paragraphe 3, vu le r(cid:138)glement (CE) no 1418/96 de la Commission du 22 juillet 1996 portant modalit(cid:130)s relatives (cid:133) l’utilisation d’un symbole graphique pour les produits agricoles de qualit(cid:130), sp(cid:130)cifiques des r(cid:130)gions ultrap(cid:130)riph(cid:130)riques (3), consid(cid:130)rant que, en application de l’article 31, paragraphe 2, du r(cid:138)glement (CEE) no 1600/92, un symbole graphique a (cid:130)t(cid:130) r(cid:130)alis(cid:130) en vue d’am(cid:130)liorer la connaissance et d’en- courager la consommation des produits agricoles de qualit(cid:130), en l’(cid:130)tat ou transform(cid:130)s, sp(cid:130)cifiques des r(cid:130)gions des A(cid:135)ores et de Mad(cid:138)re; que la Commission a publi(cid:130) ce symbole graphique ainsi que les conditions de sa repro- duction dans le r(cid:138)glement (CE) no 2054/96 (4); consid(cid:130)rant que, selon l’article 31, paragraphe 3, du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 1600/92, les conditions d’utilisation du symbole graphique pour les produits agricoles de qualit(cid:130) sp(cid:130)cifiques des r(cid:130)gions des A(cid:135)ores et de Mad(cid:138)re sont (1) JO L 173 du 27. 6. 1992, p. 1. (2) JO L 320 du 11. 12. 1996, p. 1. (3) JO L 182 du 23. 7. 1996, p. 9. (4) JO L 280 du 31. 10. 1996, p. 1. pr(cid:130)sent(cid:130)es par les associations professionnelles, transmises par les autorit(cid:130)s nationales et approuv(cid:130)es par la Commis- sion; que les autorit(cid:130)s portugaises ont transmis avec leur avis favorable ces conditions d’utilisation ainsi que les la base administratives d’application sur modalit(cid:130)s desquelles les autorit(cid:130)s mad(cid:130)r(cid:130)ennes comp(cid:130)tentes (cid:133) cet effet entendent octroyer le droit d’utiliser le symbole graphique; consid(cid:130)rant que ces conditions d’utilisation sont suscepti- bles de r(cid:130)aliser les objectifs poursuivis par l’instauration du symbole graphique; qu’il convient d(cid:138)s lors d’approuver ces conditions d’utilisation, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier Les conditions d’utilisation du symbole graphique pour les produits agricoles de qualit(cid:130) sp(cid:130)cifiques de la r(cid:130)gion de Mad(cid:138)re, pr(cid:130)sent(cid:130)es par les autorit(cid:130)s portugaises et reprises (cid:133) l’annexe, sont approuv(cid:130)es. Article 2 La R(cid:130)publique portugaise est destinataire de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. 13. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 40/47 La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est publi(cid:130)e au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Article 3 Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission L 40/48 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 2. 1999 ANNEXE Extrait du projet d’arr(cid:136)t de la r(cid:130)gion autonome de Mad(cid:138)re contenant les conditions d’utilisation et les modalit(cid:130)s administratives d’application du symbole graphique pour les produits agricoles sp(cid:130)cifiques de la r(cid:130)gion de Mad(cid:138)re. R(cid:130)gion autonome de Mad(cid:138)re Gouvernement r(cid:130)gional Secr(cid:130)tariat r(cid:130)gional (cid:133) l’agriculture, aux for(cid:136)ts et (cid:133) la p(cid:136)che PROJET D’ARR(cid:219)T (Extrait) TITRE I (Conditions d’utilisation) Article premier 1. L’utilisation du symbole graphique cr(cid:130)(cid:130) en application de l’article 31 du r(cid:138)glement (CEE) no 1600/92 du Conseil est r(cid:130)serv(cid:130)e aux produits de l’agriculture ou de la p(cid:136)che, bruts ou transform(cid:130)s, sp(cid:130)cifiques de la r(cid:130)gion autonome de Mad(cid:138)re, en tant que r(cid:130)gion ultrap(cid:130)riph(cid:130)rique. Les produits bruts issus de l’agriculture ou de la p(cid:136)che doivent avoir (cid:130)t(cid:130) obtenus dans la r(cid:130)gion autonome 2. de Mad(cid:138)re. En ce qui concerne les produits transform(cid:130)s sp(cid:130)cifiques de la r(cid:130)gion autonome de Mad(cid:138)re dont la caract(cid:130)ris- tique principale tient (cid:133) la mati(cid:138)re premi(cid:138)re utilis(cid:130)e, celle-ci doit avoir (cid:130)t(cid:130) obtenue localement pour 90 % au moins de son volume. En ce qui concerne les produits transform(cid:130)s dont la caract(cid:130)ristique principale tient au mode de production ou de fabrication, le crit(cid:138)re retenu est la sp(cid:130)cificit(cid:130) du mode de fabrication ou de production. 3. Ces produits doivent poss(cid:130)der des caract(cid:130)ristiques propres en tant que produits de la r(cid:130)gion autonome de Mad(cid:138)re, ce qui peut inclure les conditions, modes et techniques de production ou de fabrication ainsi que le respect de normes de pr(cid:130)sentation et de conditionnement. 4. L’utilisation du symbole graphique est r(cid:130)serv(cid:130)e aux produits de qualit(cid:130) sup(cid:130)rieure. La qualit(cid:130) est d(cid:130)finie par r(cid:130)f(cid:130)rence aux dispositions de la r(cid:130)glementation communautaire ou, (cid:133) d(cid:130)faut, aux normes internationales. En l’absence de normes communautaires ou internationales, les normes applicables sont d(cid:130)finies par le secr(cid:130)taire r(cid:130)gional (cid:133) l’agriculture, aux for(cid:136)ts et (cid:133) la p(cid:136)che, sur la base des propositions effectu(cid:130)es par les organisations professionnelles


title: 1999/137/CE: Décision de la Commission du 3 février 1999 autorisant les États membres à admettre temporairement la commercialisation de matériel de multiplication végétative de la vigne ne répondant pas aux exigences de la directive 68/193/CEE du Conseil [notifiée sous le numéro C(1999) 266]

eurovoc_concepts:
Austria
labelling
marketing
plant health legislation
plant propagation
vineyard

text: L 44/64 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 18. 2. 1999 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 3 f(cid:130)vrier 1999 autorisant les (cid:144)tats membres (cid:133) admettre temporairement la commercialisation de mat(cid:130)riel de multiplication v(cid:130)g(cid:130)tative de la vigne ne r(cid:130)pondant pas aux exigences de la directive 68/193/CEE du Conseil [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1999) 266] (1999/137/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu la directive 68/193/CEE du Conseil du 9 avril 1968 concernant la commercialisation des mat(cid:130)riels de multi- plication v(cid:130)g(cid:130)tative de la vigne (1), modifi(cid:130)e en dernier lieu par l’acte d’adh(cid:130)sion de l’Autriche, de la Finlande et de la Su(cid:138)de, et notamment son article 14, Conseil (2), modifi(cid:130)e en dernier lieu par la directive 98/ 2/CE de la Commission (3), et dans toute mesure d’ex(cid:130)cu- tion y aff(cid:130)rente; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues (cid:133) la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) permanent des semences et plants agricoles, horticoles et forestiers, vu la demande pr(cid:130)sent(cid:130)e par l’Autriche, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: consid(cid:130)rant que, dans la Communaut(cid:130), et notamment en Autriche, la production de certains mat(cid:130)riels de multipli- cation v(cid:130)g(cid:130)tative de la vigne r(cid:130)pondant aux exigences de la directive 68/193/CEE a (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)ficitaire en 1997 et que, de ce fait, elle ne permet pas de subvenir (cid:133) l’approvision- nement de ce pays; consid(cid:130)rant qu’il est impossible de couvrir ces besoins de fa(cid:135)on satisfaisante en recourant (cid:133) des mat(cid:130)riels r(cid:130)pondant (cid:133) toutes les conditions fix(cid:130)es par la directive susmen- tionn(cid:130)e; consid(cid:130)rant qu’il convient d(cid:138)s lors d’autoriser l’Autriche, pour une p(cid:130)riode expirant le 15 f(cid:130)vrier 1999, (cid:133) admettre la commercialisation de mat(cid:130)riels d’une cat(cid:130)gorie soumise (cid:133) des exigences r(cid:130)duites; consid(cid:130)rant qu’il convient, en outre, d’autoriser d’autres (cid:144)tats membres susceptibles de fournir (cid:133) l’Autriche de tels mat(cid:130)riels (cid:133) admettre la commercialisation de ces mat(cid:130)riels (cid:133) ces fins; consid(cid:130)rant que les mat(cid:130)riels de multiplication v(cid:130)g(cid:130)tative seront import(cid:130)s en Autriche sous la forme de boutures greffables, qui seront utilis(cid:130)es comme porte-greffes; que, conform(cid:130)ment (cid:133) la demande, les greff(cid:130)s-soud(cid:130)s produits dans la Communaut(cid:130) au d(cid:130)part de ces mat(cid:130)riels de multi- plication v(cid:130)g(cid:130)tative sont alors destin(cid:130)s (cid:133) (cid:136)tre commercia- lis(cid:130)s dans la Communaut(cid:130); consid(cid:130)rant que cette autorisation ne peut (cid:136)tre exploit(cid:130)e qu’en conformit(cid:130) avec les conditions et exigences phyto- la directive 77/93/CEE du sanitaires (cid:130)tablies par Article premier 1. Pour une p(cid:130)riode expirant le 15 f(cid:130)vrier 1999, l’Au- triche est autoris(cid:130)e (cid:133) admettre la commercialisation, sur son territoire, de, au maximum, 1 250 000 boutures gref- fables de porte-greffes, qui ont (cid:130)t(cid:130) r(cid:130)colt(cid:130)es en Hongrie ou en Roumanie et qui ne sont pas admises officiellement (cid:133) la certification et au contr(cid:147)le des mat(cid:130)riels de multipli- cation standard conform(cid:130)ment aux dispositions de la directive 68/193/CEE, sous r(cid:130)serve que l’(cid:130)tiquette offi- cielle soit brune et porte la mention «exigences r(cid:130)duites». 2. L’Autriche est autoris(cid:130)e (cid:133) permettre la commerciali- sation, sur son territoire, de greff(cid:130)s-soud(cid:130)s produits dans la Communaut(cid:130) (cid:133) partir des boutures greffables de porte- greffes susmentionn(cid:130)es, sous r(cid:130)serve que l’(cid:130)tiquette offi- cielle soit brune et porte la mention «exigences r(cid:130)duites». Article 2 Les autres (cid:144)tats membres sont autoris(cid:130)s (cid:133) admettre, aux conditions pr(cid:130)vues (cid:133) l’article 1er, et aux fins pr(cid:130)vues par l’(cid:144)tat membre qui en fait la demande, la commercialisa- tion, sur leur territoire, des mat(cid:130)riels dont la commerciali- sation est autoris(cid:130)e en vertu de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article 3 Les autorisations vis(cid:130)es (cid:133) l’article 1er sont applicables sans pr(cid:130)judice des dispositions de la directive 77/93/CEE et de toute mesure d’ex(cid:130)cution y aff(cid:130)rente. (1) JO L 93 du 17. 4. 1968, p. 15. (2) JO L 26 du 31. 1. 1977, p. 20. (3) JO L 15 du 21. 1. 1998, p. 34. 18. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 44/65 Article 4 Les (cid:144)tats membres communiquent imm(cid:130)diatement (cid:133) la Commission et aux autres (cid:144)tats membres les quantit(cid:130)s de mat(cid:130)riels de multiplication admises (cid:133) la commercialisation sur leur territoire au titre de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article 5 Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission