title: Komission asetus (EY) N:o 362/1999, annettu 18 päivänä helmikuuta 1999, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Meksikosta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa ja tiettyjen unkarilaisten ja puolalaisten viejien esittämien sitoumusten hyväksymisestä

text: L 45/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 2. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 362/1999, annettu 18 päivänä helmikuuta 1999, polkumyyntitullin kansantasavallasta, väliaikaisen Intiasta, Meksikosta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa ja tiettyjen unkarilaisten ja puolalaisten viejien esittä- mien sitoumusten hyväksymisestä käyttöönotosta Kiinan EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka (3) (4) (5) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumi- sesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (2), ja erityisesti sen 7 ja 8 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY (1) (2) ilmoituksella (3) Komissio ilmoitti 20 päivänä toukokuuta 1998 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkais- vastaisen tulla menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasaval- lasta, jäljempänä ”Korea”, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin osalta. Intiasta, Korean tasavallasta, polkumyynnin Lisäksi komissio ilmoitti 30 päivänä heinäkuuta 1998, että polkumyynnin vastainen menettely aloi- tettaisiin myös Unkarista, Meksikosta ja Puolasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuon- nissa (4). Menettelyt aloitettiin sen jälkeen, kun Liaison Committee of European Union Wire Rope Indu- stries (EWRIS) oli jättänyt kaksi valitusta huhti- kuussa ja kesäkuussa 1998 edustaen yhteisön tuot- tajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan teräsköy- sien ja -kaapeleiden tuotannosta yhteisössä. Vali- tuksissa esitetyt todisteet kyseisen tuotteen polku- myynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahin- gosta katsottiin kuulemisen jälkeen riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. Myöhemmin katsottiin, että sekä polkumyynnin että vahingon tutkimisen kannalta olisi tarkoituk- senmukaista yhdistää nämä kaksi menettelyä (ks. johdanto-osan 6 kappale). (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1 (2) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18 (3) EYVL C 155, 20. 5. 1998, s. 11 (4) EYVL C 239, 30. 7. 1998, s. 3 ja käyttäjille, Komissio ilmoitti menettelyjen aloittamisesta viral- lisesti valituksen tehneille yhteisön tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille, tavarantoi- mittajille asian tiedettiin koskevan, sekä niiden järjestöille ja viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevissa ilmoituksissa asetetussa määräajassa. Kaikkia kuule- mispyynnön esittäneitä osapuolia kuultiin asiassa. joita Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuo- lille, joita asian tiedettiin koskevan. Koska vali- runsaasti, tuksen tehneitä yhteisön tuottajia oli komissio päätti asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljem- pänä ”perusasetus”, 6 artiklan 9 kohdassa vahvis- tetut määräajat huomioon ottaen tutkia vahinkoa valituksen tehneistä yhteisön tuottajista valitun otoksen perusteella perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Komission kyselylomakkeeseen vastasi 21 tarkasteltavina olevien maiden vievää tuottajaa, kolme tuojaa ja kolme varhaisemman jalostusasteen teollisuuden tavarantoimittajaa. Tuotetta käyttävältä tuotannonalalta ei saatu vastauksia. ja hankki Komissio polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen ja teki kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: tarkisti A) Valituksen tehneet yhteisön tuottajat a) Tanska Randers Rebslageri b) Ranska Trefileurope c) Saksa BTS Drahtseile GmbH d) Italia Redaelli Tecnacordati SpA e) Espanja Trenzas y Cables SL f) Yhdistynyt kuningaskunta Bridon International Limited 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/9 B) Vievät tuottajat a) Unkari Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskolc (7) b) Intia Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Kalkutta Mohatta & Heckel, Mumbai (Bombay) c) Korea Kiswire Ltd, Soul ja Pusan Manho Rope & Wire Ltd, Pusan Chung Woo Rope Co. , Ltd, Pusan Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd, Suncheon d) Meksiko Aceros Camesa SA de CV, Mexico Cablesa SA de CV, Queretaro Jälkimmäistä yritystä tutkittiin, mutta sen ei tuotetta todettu vieneen kyseessä olevaa tutkimusajanjakson aikana, mistä syystä tämä polkumyynnin vastainen menettely ei koske sitä. e) Puola Drumet SA, Wloclawek ”Linodrut” Group (1) f) Etelä-Afrikka Haggie Rand Limited, Cleveland a) Intia: C) Viejiin etuyhteydessä olevat tuojat yhteisössä Usha Martin Europe Limited (Yhdistynyt kuningaskunta) Usha Martin (Tanska) Scandinavia b) Korea: Kiswire Europe BV (Alanko- maat) c) Etelä-Afrikka: Haggie Rand Europe (Belgia) Le Lis (Belgia) (6) Polkumyyntitutkimus kattoi molempien menette- lyjen osalta 1 päivän tammikuuta 1997 ja 31 päivän jäljempänä ”tutki- maaliskuuta 1998 välisen ajan, musajanjakso”. Vahingon tarkastelu koski 1 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän maaliskuuta 1998 välistä aikaa, jäljempänä ”tarkastelujakso”. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (1) Seuraavat yhtymän yritykset kuuluvat polkumyyntimenettelyn piiriin: — Slaskie Zaklady Lin i Drutu ”Linodrut” Spólka Akcyjna, — Fabryka Lin i Drutów ”Linodrut” Zabrze Spólka z organic- (8) — Fabryka Lin i Drutów ”Falind” Spólka z organiczona odpo- zona odpowiedzialnoscia wiedzialnoscia — Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia — Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Lonodrut Linmet” spólka z organiczona odpowiedzialnoscia. 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat teräs- köydet (eivät ja -kaapelit, myös lukitut köydet kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä ja joissa voi olla liitos- ja muita osia, jäljempänä tuotan- nonalan omaa termiä käyttäen ”teräsvaijerit”. Ne luokitellaan CN-koodeihin 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ja 7312 10 99. on kolme perusosaa: Teräsvaijereissa säikeen muodostava teräslanka, ytimen ympärille kiedotut säikeet ja ydin itse. Näiden osien rakenne vaihtelee teräsvaijerin aiotun käytön asettamista fyysisistä vaatimuksista riippuen. Joskus voidaan yhtä ainutta säiettä käyttää teräsvaijerina. Teräslankaa an useita eri laatuja, joiden vetolujuus ja läpimitta vaihtelevat. Teräslanka voi olla galva- noitua (sinkillä päällystettyä) tai kirkasta. Säie muodostetaan kiertämällä tiiviisti yhteen useita lankoja erilaisina geometrisinä kuvioina tai raken- teina (esim. tavanomainen rakenne taikka Seal-, Filler- tai Warrington-rakenne). Kunkin teräsvaije- rityypin teräslangan määrästä, koosta ja laadusta sekä käytetystä raken- teesta. ominaispiirteet riippuvat Yleensä säikeet kootaan ja kiedotaan ytimen ympä- rille; tämä ydin voi olla luonnonkuitua tai synteet- tistä kuitua, terästä tai näiden yhdistelmää. Teräsvaijereita voidaan luokitella myös esimerkiksi punontasuunnan tai mahdollisten esimuovaus- tai muiden erityisominaisuuksien perusteella (esim. tiivistys, kaapelipunonta, kiertymisvastus). Teräsvai- jerit ovat tavallisesti poikkileikkaukseltaan pyöreitä, mutta voivat olla myös suorakulmaisia. Ne voivat olla määrämittaisiksi leikattuja tai erilaisilla osilla (koukut, renkaat) varustettuja ja voivat olla myös muovipäällysteisiä. Teräsvaijereita käytetään useisiin eri tarkoituksiin, joihin kuuluvat muun muassa yleiskäyttö, kalastus, merenkulku/laivat, öljy- ja kaasuteollisuus, kaivos- teollisuus, metsätalous, ilmaliikenne, tie- ja vesira- kennus, rakennustoiminta ja nostolaitteet. Näistä erilaisista käyttötarkoituksista ja pienehköistä fyysi- sistä eroista huolimatta kyseiset tuotteet katsotaan yhdeksi ja samaksi tuotteeksi. 2. Samankaltainen tuote Vaikka tietyt vievät tuottajat väittivät, että eri viejä- maista peräisin olevat tuotteet eivät olleet kaikki samanlaisia, komissio totesi, erityyppisten teräsvaijereiden (ks. edellä oleva kuvaus) fyysisissä ja teknisissä perusominaisuuksissa ei ollut merkittäviä eroja. Teräsvaijereiden käyttötarkoituksista voidaan todeta, että vaikka kyseisiä tuotteita käytetään että L 45/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 2. 1999 monilla eri aloilla, niiden käyttö on pohjimmiltaan samanlaista. (10) Unkarissa, Intiassa, Koreassa, Meksikossa, Puolassa ja Etelä-Afrikassa tuotettujen ja kyseisten maiden kotimarkkinoilla myytyjen teräsvaijereiden sekä yhteisön tuotannonalan tuottamien ja myymien teräsvaijereiden todettiin olevan fyysisiltä ja tekni- siltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisia kuin mainituista maista yhteisöön viedyt teräsvaijerit. Lisäksi voitiin kunkin tuote- tyypin osalta todeta, että asianomaisista maista yhteisöön tuodut teräsvaijerit ja yhteisössä tuotetut teräsvaijerit olivat keskenään vaihtokelpoisia. Tästä syystä pääteltiin, että kaikki teräsvaijerit olivat samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. C. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo a) Yleismenetelmä kansantasavalta, (Kiinan Unkari, Intia, Korea, Meksiko, Puola, Etelä- Afrikka ja Ukraina) (9) Normaaliarvon määrittämistä varten selvitettiin ensin kunkin tarkasteltavana olevan maan yhteis- työssä toimivan vievän tuottajan osalta, oliko asi- anomaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkki- noilla edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseinen myynti enemmän kuin 5 prosenttia asianomaisen tuotteen vientimyynnistä yhteisöön. eli muodostiko Tämän jälkeen tutkittiin, oliko kunkin tuotetyypin kokonaismyynti vähintään 5 kotimarkkinoilla prosenttia saman tyypin vientimyynnistä yhteisöön. Niiden tuotteiden osalta, jotka täyttivät tämän 5 prosentin ehdon, tutkittiin, oliko tuotetta myyty riittävässä määrin tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Jos tuotetyyppiä kohti määritetty yksikkökustan- nukset ylittävillä hinnoilla tapahtunut kotimaan- myynti oli vähintään 80 prosenttia myynnistä, normaaliarvo määritettiin kaikessa kotimaanmyyn- nissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen paino- tetun keskiarvon perusteella. Jos tuotetyyppiä kohti määritetty kannattavien liiketoimien määrä oli vähemmän kuin 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia kokonaismyynnistä, normaaliarvo määri- tettiin jäljellä olevassa kannattavassa kotimaan- myynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. tuotetyyppiä kohti määritetty kotimaan- Jos myynnin määrä oli vähemmän kuin 5 prosenttia yhteisöön suuntautuneen viennin määrästä tai jos vähemmän kuin 10 prosenttia kotimaanmyynnistä oli kannattavaa, kyseisen tuotetyypin myyntiä koti- markkinoilla pidettiin riittämättömänä perusase- tuksen 2 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti ja se jätettiin tästä syystä huomiotta. Tällöin normaa- liarvo määritettiin muiden asianomaisen maan tuottajien vastaavasta, edustavassa määrin kotimark- kinoilla myymästä tavanomaisessa kaupankäynnissä veloittamien hintojen painotetun keskiarvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. tuotetyypistä (11) Jos tiettyä tuotetyyppiä ei myyty riittävästi tai asi- anomaisen maan muut tuottajat eivät myyneet sitä edustavassa määrin kotimarkkinoilla, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti asianomaiselle vievälle tuotta- jalle kyseisen viedyn tuotetyypin valmistamisesta aiheutuneiden kustannusten perusteella siten, että näihin kustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset määritettiin edustavan kotimaanmyynnin perusteella ja voitto- marginaali tavanomaisessa kaupankäynnissä tapah- tuneen edustavan myynnin perusteella. b) Käytettävissä olevien tietojen käyttö (Intia ja Puola) (12) tuotantokustannuksiin liittyvät Yksi intialainen ja yksi puolalainen vievä tuottaja ei toimittanut riittävästi tietoja normaaliarvosta; erityi- sesti tiedot olivat riittämättömiä. Näin ollen normaaliarvo oli näiden yritysten osalta määritettävä perusasetuksen 18 artiklan 1 ja 5 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Tältä osin päätettiin alustavasti, että asianomaisen maan toisen vievän tuottajan toimittamat tiedot muodostivat sopivan perustan normaaliarvon määrittämiselle. c) Vertailumaa muita kuin markkinatalous- maita varten (Kiinan kansantasavalta ja Ukraina) (13) Koska Kiinan kansantasavaltaa ja Ukrainaa ei pidetä markkinatalousmaina, koskevan normaaliarvon määrittämisessä oli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti käytettävä kolmatta joka on markkinatalousmaa. Valituksen maata, tekijä ehdotti kolmanneksi markkinatalousmaaksi Norjaa, joka mainittiin myös menettelyn aloitta- mista koskevassa ilmoituksessa. Yksi kiinalainen niitä 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/11 tuottaja vievä ilmoituksessa ilmoitti kyseisessä asetetussa määräajassa vastustavansa tätä ehdotusta ja ehdotti puolestaan Intiaa vertailumaaksi. Myös yksi ukrainalainen tuottaja vastusti Norjan valitse- mista ja ehdotti Turkkia. Tutkimus osoitti, että Norja ei ollut sopiva vertai- lumaa, koska siellä oli vain yksi tuottaja ja tuontia harjoitettiin vain vähän, mistä syystä kilpailua oli näillä markkinoilla erittäin rajoitetusti; lisäksi koti- markkinat olivat erittäin pienet. joihin otettiin yhteyttä, suostui Tämän jälkeen tutkittiin, voitaisiinko normaa- liarvon määrittämisessä käyttää Yhdysvaltoja, jonka markkinoilla on laaja tuotevalikoima ja runsaasti kilpailua. Vain yksi niistä yhdysvaltalaisista yrityk- sistä, toimimaan yhteistyössä. Tutkimuksen kuluessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseisen tuottajan yhteistyö ei ollut riit- tävää, mistä syystä komissio ei pystynyt todenta- maan tyydyttävällä tavalla kustakin tuotetyypistä Yhdysvaltojen markkinoilla maksettuja hintoja ja kyseisten tyyppien tuotantokustannuksia. Samanaikaisesti komissio selvitti, voitaisiinko Thai- maata tai Turkkia käyttää vertailumaana. Tässä yhteydessä otettiin yhteyttä useisiin yrityksiin, mutta komission huomattavista ponnisteluista huolimatta ne kieltäytyivät yhteistyöstä. Näissä oloissa päätettiin käyttää yhtä menettelyn piiriin kuuluvista markkinatalousmaista. Intiaa vertailumaana perusase- pidettiin sopivimpana tuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla. Intian koti- markkinat ovat ensinnäkin kooltaan suurimmat ja niillä toimii huomattava määrä kilpailevia paikal- lisia tuottajia; toiseksi asianomaisen tuotteen koti- suhteessa maanmyynti Kiinan kansantasavallan ja Ukrainan yhteisöön suuntautuvaan vientiin. an Intiassa edustavinta Edellä esitetyistä syistä Kiinan kansantasavallan ja Ukrainan yhteisöön suuntautuvan viennin normaa- liarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Intian markkinoilla tosiasiallisesti maksamien tai niiden maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. 2. Vientihinta a) Yleismenetelmä kerran riippumattomille ostajille yhteisössä. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleen- myynnin välisten kaikenlaisten kustannusten, myös kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nusten sekä voiton määrän, huomioon ottamiseksi. Voiton määrä tuotetta yhteisöön tuovien, yhteistyössä toimineiden riippu- mattomien tuojien toimittamien voittoa koskevien tietojen perusteella aina, kun näitä tietoja pidettiin luotettavina ja edustavina. vahvistettiin kyseistä b) Yksilöllinen kohtelu (Kiinan kansantasa- valta) (16) Neljä kiinalaista vievää tuottajaa pyysi yksilöllistä kohtelua eli erillisten vientihintojen vahvistamista ja siten myös oman polkumyyntimarginaalin laske- mista kullekin niistä. ja Komissio tarkisti, olivatko nämä yritykset tosiasial- oikeudellisesti niin riippumattomia lisesti valtiosta, että niitä voitiin verrata markkinatalous- maiden yrityksiin. Tätä varten yrityksille esitettiin yksityiskohtaisia omistusta, johtamista, valvontaa ja kaupallisten ja liiketoiminnallisten periaatteiden määrittämistä koskevia kysymyksiä. tavalla osoittamaan, Kyseiset neljä yritystä eivät pystyneet komissiota tyydyttävällä että niiden toiminta oli riittävän itsenäistä suhteessa Kiinan kansantasavallan viranomaisiin. Erityisesti voitiin todeta, että näiden yritysten pääoma on valtion omistuksessa ja että valtio omistaa myös tuotanto- laitokset. Yhden yrityksen yhtiösäännöistä kävi selvästi ilmi, että päätösvalta kuuluu kaikkien merkittävien toimien osalta valtiolle, mutta kolme muuta yritystä eivät toimittaneet jäljennöksiä yhtiöjärjestyksestään. Tästä syystä oli mahdotonta päätellä, oliko näiden yritysten toiminta riippumatonta Kiinan kansanta- savallan viranomaisista eli saivatko ne vapaasti päättää palkkatasosta, tuotantomääristä ja hintapoli- tiikasta sekä erityisesti koti- ja vientimarkkinoilla myytävistä määristä. Tämän vuoksi päätettiin, että kyseisiin neljään yritykseen ei voida soveltaa yksilöllistä kohtelua. (14) (15) Jos tuotetta vietiin suoraan yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritet- tiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti näiden asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai niiden maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. Intian, Korean ja Etelä-Afrikan osalta vientihinnat muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen 3. Vertailu (17) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon seuraavat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan nojalla esitetyt eroavuudet: välilliset verot, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustan- nukset, pakkaus- ja luottokustannukset, myynnin jälkeiset kustannukset ja palkkiot. L 45/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 2. 1999 että pyysi kyseisen intialainen (18) Kolme korealaista yritystä, unkarilainen yritys ja yksi tuontimaksujen yritys huomioon ottamista. Pyyntöön suostuttiin unkari- laisen yrityksen sekä korealaisten yritysten osalta joka ei pystynyt lukuun ottamatta yhtä yritystä, osoittamaan, kotimarkkinoilla myydyn tuotteen tuotannossa käytettyjen, maahan- tuotujen tuontimaksujen pyydetyn oikaisun välillä oli suora yhteys. Pyyntöön ei suostuttu myöskään intialaisen yrityksen osalta, koska se ei pystynyt osoittamaan, että tiettyjen raaka-aineiden, lähinnä sinkin, maahantuonnista kannettiin tulleja ja että kyseiset raaka-aineet sisäl- tyivät fyysisesti tarkasteltavana olevaan, kotimarkki- noilla myytyyn tuotteeseen. raaka-aineiden ja (19) (20) (21) Tarkastelun kohteena oleva eteläafrikkalainen yritys ja yksi puolalainen yritys pyysivät oikaisun teke- mistä kaupan portaiden erojen mukaisesti. Eteläaf- rikkalainen yritys perusteli pyyntöään sillä, että se myi tuotetta kotimarkkinoilla suoraan riippumatto- mille asiakkaille tai sivuliikkeiden kautta, kun taas vientimyynti suuntautui suurille jakelijoille, jotka jälleenmyivät tuotteen. Sivuliikkeiden kautta tapah- tuvan myynnin osalta väitettiin, että niiden suorit- tamat ja hinnat korkeampia kuin suoraan tehtaalta myytäessä. Väitettä ei voitu hyväksyä, koska yritys ei pystynyt osoittamaan, että kotimarkkinoiden hinnoissa oli pysyviä eroja riippumattomille asiakkaille tapah- tuvan myynnin ja sivuliikkeiden kautta tapahtuvan myynnin välillä. toiminnot laajempia olivat Yksi puolalainen yritys väitti, että vientimyynti yhteisöön suuntautui jakelijoille ja tukkukaup- piaille, jotka ostivat suuria määriä, kun taas myynti kotimarkkinoilla suuntautui jakelijoille ja loppu- jotka ostivat pieniä määriä. Yritys ei käyttäjille, väitetysti näiden osoittanut, kuitenkaan erilaisten asiakasryhmien suorittamat toiminnot olivat erilaisia tai että kaupan eri portaiden hinnat olivat pysyvästi ja selvästi erilaisia viejämaan koti- markkinoilla. Tästä syystä oikaisua ei pidetty perus- teltuna. että Yksi intialainen yritys esitti, että komission olisi käytettävä luottokustannusten laskemisessa todel- lista maksupäivää eikä laskussa mainittua maksu- aikaa. Tähän pyyntöön ei suostuttu, koska katsot- tiin, että laskussa mainittu maksuaika eikä todel- linen maksupäivä oli oleellinen tekijä veloitettujen hintojen määrittämisessä. (22) Eteläafrikkalainen yritys pyysi valuutan muuntami- seen liittyvän oikaisun tekemistä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että vientihintoja olisi oikaistava, koska revalvoitunut Etelä-Afrikan randi oli suhteessa Euroopan valuuttoihin tutkimusajanjakson aikana. Tähän pyyntöön ei voitu suostua, koska vaihtokurs- sien aikavälin muutoksia. vaihtelut pitkän olleet eivät (23) Edellä mainittu puolalainen yritys pyysi normaa- liarvonsa oikaisemista sillä perusteella, että sen kotimaanmyynti tapahtui pääosin varastosta, mistä aiheutui varaston rahoittamiseen liittyviä kuluja, kun taas vientimarkkinoille tarkoitetut tuotteet valmistettiin tilauksesta. Tätä oikaisua pyydettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan nojalla. Koska yritys ei osoittanut, että tämä rahoi- tuskustannusten ero vaikutti hintojen vertailtavuu- teen ja koska ei ollut todisteita siitä, että asiakkaat maksoivat tämän seurauksena pysyvästi eri hintoja kotimarkkinoilla, pyyntöön ei voitu suostua. 4. Polkumyyntimarginaalit a) Menetelmä (24) Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin keskimääräiseen painotettuun tuotetyypeittäin vientihintaan vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupan portaassa perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Tämä vertailu osoitti, että kaikki maat Koreaa lukuun ottamatta harjoittivat polkumyyntiä. (25) Niiden yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta, jotka eivät vastanneet komission kyselylo- makkeeseen, eivätkä ilmoittautuneet muulla tavoin tai tutkimuksen aikana, polkumyyntimarginaali määritettiin käytet- tävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. toimittaneet tarvittavia tietoja oli kaikissa laajuuden määrittämiseksi tehtiin Yhteistyön vertailu Eurostat-lukujen ja yhteistyössä toimi- neiden vievien tuottajien toimittamien, yhteisöön suuntautuvaa vientiä koskevien tietojen välillä. Tämän vertailun tuloksena voitiin todeta, että yhteistyö tutkimuksen kohteena olevissa maissa yleensä ottaen laajaa. Komissio katsoi tästä syystä tarkoituksenmukaiseksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polku- myyntimarginaalin korkeimman tai ainoan asian- omaisen maan yhteistyössä toimineelle vievälle tuottajalle määritetyn polkumyyntimarginaalin perusteella, koska ei ollut mitään syytä uskoa, että yhteistyöhön osallistumattoman vievän tuottajan polkumyynti olisi ollut vähäisempää kuin korkein todettu taso. 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/13 Tätä menettelytapaa pidettiin välttämättömänä myös, koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäyty- misen palkitseminen ja toimenpiteiden kiertä- minen. b) Polkumyyntimarginaalit (26) Väliaikaisesti vahvistettu polkumyyntimarginaali on prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla ilmais- tuna seuraava: Kiinan kansantasavalta: 74,8 % (27) Unkari: — Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt: — Yhteistyöhön osallistumattomat vievät tuottajat: (28) Intia: — Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd: — Mohatta & Heckel: — Yhteistyöhön osallistumattomat vievät tuottajat: (29) Korea: — Kiswire Ltd: — Manho Rope & Wire Ltd: — Chung Woo Rope Co. , Ltd: — Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd: Nämä marginaalit ovat vähimmäistasoa. (30) Meksiko: — Camesa SA de CV: — Yhteistyöhön osallistumattomat vievät tuottajat: (31) Puola: — Drumet SA: — ”Linodrut” Group: — Yhteistyöhön osallistumattomat vievät tuottajat: (32) Etelä-Afrikka: — Haggie Rand Limited: — Yhteistyöhön osallistumattomat vievät tuottajat: (33) Ukraina: 33,9 % 33,9 % 39,8 % 40,2 % 40,2 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 95,6 % 95,6 % 35,0 % 56,1 % 56,1 % 132 % 132 % 54,8 % D. YHTEISÖN TUOTANNONALA 1. Yhteisön tuotanto tuottajat vaativat yhden valitukseen (34) Useat vievät osallistuneen sulkemista tuottajan yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, koska se oli perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a yhteisön alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla etuyhteydessä yhteen tuojaan ja jakelu-/kauppayhti- öiden ketjuun, tuoneet asianomaista tuotetta yhteisöön tutkimuksen kohteena olevista maista tarkastelujakson aikana. jotka olivat Olisi huomattava, että kyseinen valituksen tehnyt yhteisön tuottaja ei ollut itse tuonut kyseistä tuotetta tutkimusajanjakson aikana. Yhtymään kuuluvien kauppayhtiöiden harjoit- taman tuonnin osalta komissio totesi, että asian- omainen valituksen tehnyt yhteisön tuottaja kuului todellakin yritysryhmittymään, jossa oli mukana tuoja ja jakeluyhtiöitä, ja että nämä olivat tuoneet teräsvaijereita tarkasteltavina olevista maista tutki- musajanjakson aikana. Yhtymän rakenteen todet- tiin muuttuneen vuoden 1994 ja tutkimusajan- jakson välillä. Kyseinen valituksen tehnyt yhteisön tuottaja oli kuitenkin koko tutkitun ajanjakson ajan ollut saman holdingyhtiön hallinnassa kuin sekä mainittu tuoja että mainitut jakeluyhtiöt, mistä katsottiin keskenään etuyhteydessä syystä ne oleviksi yrityksiksi. Komissio tarkasteli yhtymän rakennetta ja totesi, että ei voida jättää huomioon ottamatta sitä vaihto- ehtoa, että kyseisten etuyhteydessä olevien yritysten välillä on saattanut olla jonkinasteista valvontaa joko suoraan tai yhteisen holdingyhtiön kautta. Komissio totesi, että näiden etuyhteydessä olevien yritysten polkumyynnillä tuomien tuotteiden määrä tutkimusajanjaksona oli kaksi prosenttia yhteisön kulutuksesta, kuusi prosenttia kolmansista maista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärästä ja vain 11 prosenttia kyseisen valituksen tehneen yhteisön tuottajan tuotantomäärästä. Kyseisen yhteisön tuot- tajan pääasiallinen toimintamuoto oli siten teräsvai- jereiden tuotanto. Asianomaisen valituksen tehneen yhteisön tuot- tajan toiminnasta yhteisön markkinoilla voidaan todeta, että vaikka jonkinasteinen valvontasuhde saattaakin olla olemassa, kyseinen tuottaja on komission tutkimusten mukaan kärsinyt samoista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamista vahingollisista vaikutuksista kuin muutkin tämän menettelyn kuluessa tutkitut valituksen tehneet yhteisön tuottajat. Tässä yhteydessä olisi huomat- tava, ettei asianomaisen yrityksen toiminta yhteisön markkinoilla olevan tuonnin suhteen merkittävästi muiden valituksen tehneiden yhteisön tuottajien toiminnasta. Tarkas- teltavina olevista maista peräisin olevan tuonnin hintojen todettiin olleen tutkimusajanjakson aikana ja merkittävästi alempia kuin kyseisen pysyvästi yhteisön tuottajan hinnat (painotettu keskimää- räinen hinnan alittavuus oli 75,8 prosenttia). Tästä syystä katsottiin, että kyseinen valituksen tehnyt yhteisön tuottaja ei hyötynyt asiattomasti tarkastel- tavana olevasta tuonnista ja että se ei ollut välttynyt polkumyynnin vahingollisilta vaikutuksilta. tarkasteltavana eronnut L 45/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 2. 1999 Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että kyseisen yhteisön tuottajan sulkeminen yhteisön kokonaistuotannon ulkopuolelle ei ollut perus- teltua. (39) Yhteisön tuotannonalan tuotanto muodosti 97 prosenttia yhteisön arvioidusta kokonaistuotannosta eli pääosan yhteisön tuotannosta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. olivat teräsvaijereita ja myös (35) Komissio totesi, että tietyt valituksen tehneistä tutkimusajanjakson yhteisön tuottajista lähteistä eri aikana hankkineet yhteisön ulkopuolelta tarkasteltavina olevista maista. Tämän tuonnin määrä suhteessa kokonaistuotantoon oli kuitenkin vähäinen (eli vähemmän valituksen teräsvaijereiden tehneiden kokonaistuotannosta). Komissio katsoi tästä syystä, että näissä hankinnoissa oli noudatettu sellaisten tuottajien käytäntöä, joiden on täydennettävä omaa tuotevalikoimaansa pienellä määrällä tuontituotteita. Tuontia tarvittiin, jotta voitaisiin tarjota täydellinen tuotevalikoima ja kilpailla yhteisön markkinoilla. kuin yhteisön tavanomaista kaupallista tuottajien prosentti yksi (36) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että yhteisön tuotannon muodostavat kaikki teräsvaije- reita yhteisössä tutkimuksen ajankohtana tuottavat yritykset. Näihin yrityksiin viitataan jatkossa ilmai- sulla ”yhteisön tuottajat”. 2. Yhteisön tuotannonala (37) (38) valitusta komission tukeneet pienet tuottajat eivät Eräät vastanneet kyselylomakkeeseen. Yhteisön tuotannonalan katsottiin perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti käsittävän jäljellä olevat yhteistyössä toimivat tuottajat. Tällä perusteella yhteisön tuotannonalaan kuuluivat seuraavat 20 valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa: Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Saksa), Bridon International Limited (Yhdistynyt kuningaskunta), BTS Drahtseile GmbH (Saksa), Cables Y Alambres Especiales Sa. (Espanja), Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksa), Cordoaria Oliveira SA (Portugali), Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Saksa), Holding Ficadi (Ranska), Iscar Funi Metalliche (Italia), D. Koronakis SA (Kreikka), Metalcalvi Wire Ropes (ltalia), Midland Wire Cordage Co. Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta), Randers Rebslageri (Tanska), Redaelli Tecnacordati SpA (Italia), Tre- fileurope (Ranska), Trenzas Y Cables S. L. (Espanja), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Saksa), Voest- Alpine Austria Draht GmbH (Itävalta), Vorn- bäumen-Stahlseile GmbH ja Wadra GmbH (molemmat Saksasta). E. VAHINKO 1. Alustavat huomiot (40) Kuten edellä todettiin, komissio on vahingon määrittämiseksi tarkastelujaksoa analysoinut koskevia tietoja. On kuitenkin huomattava, että komissio on vahingon osoittimien kehitystä tarkas- telujakson aikana tarkastellessaan käyttänyt vuosi- tason vertailun yhteydessä perustana koko 15 kuukauden pituista tutkimusajanjaksoa koskevia lukuja (vuosi 1997 ja kolme kuukautta vuodelta 1998) suhteuttaessaan lukuja 12 kuukauden tutki- musajanjaksoa varten. 2. Vahinkoa koskevien tietojen kerääminen (41) Komissio pyysi runsaasti ja sai yhteisön tuotannonalalta tietoja tuotannosta, tuotantokapasiteetista, kapasi- teetin käytöstä, myynnistä, varastoista ja työllisyy- destä (”yleiset tiedot”). Koska yhteisön tuotannon- alaan kuului tuottajia, komissio teki jäljellä olevia vahingon osoittimia eli hintoja, kannattavuutta, tuotantokustannuksia ja investoin- teja koskevat päätelmänsä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti yhteisön tuotannonalan yrityk- sistä valitun otoksen perusteella (”otokseen perus- tuvat tiedot”). (42) Otanta tehtiin yritysten maantieteellisen sijainnin ja tuotantomäärien perusteella. Otokseen kuuluu sekä suuria että pieniä yrityksiä. Lisäksi an huomat- tava, että komissio sisällytti otokseensa kuusi tuot- tajaa kuudesta eri jäsenvaltiosta. Otokseen kuuluvien yritysten osuus yhteisön tuotannonalan kyseisen tuotteen tuotannosta tutki- musajanjakson aikana oli 61 prosenttia. 3. Yhteisön kulutus (43) Yhteisön kulutus määritettiin kyselylomakkeeseen annettujen vastausten (yhteisön tuotannonalan myyntimäärät), Eurostat-tietojen (tuonnin määrä) ja valituksessa esitettyjen tietojen (valitukseen osallis- tumattomien yhteisön tuottajien myyntimäärät) perusteella. 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/15 arvioituna selostetulla Edellä yhteisön tavalla kulutus kasvoi hieman jakson aikana lisääntyen vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä 141 000 tonnista 147 500 tonniin, mikä vastaa 5 prosentin kokonaiskasvua. Olisi huomattava, että kulutus kasvoi väheni vuodesta 1995 vuoteen 1996 (7 %). Vuonna 1997 kulutus kasvoi hieman vuoteen 1996 verrattuna. vuosina 1994–1995 (7 %) ja 4. Tarkasteltavina olevista maista yhteisöön tuleva tuonti a) Tuonti Koreasta (44) Koska polkumyyntimarginaalien todettiin Koreasta tuotujen teräsvaijereiden osalta olevan vähimmäis- tasoa, ei Koreasta tulevan tuonnin vaikutuksia ole otettu huomioon seuraavassa vahinkoa koskevassa tarkastelussa. b) Tuonti Meksikosta (45) Valituksen tekijät väittivät, että Meksikosta peräisin olevaa tuontia koskevien Eurostat-tilastojen luvut olivat huomattavasti alempia kuin tarkastelujakson todelliset tuontimäärät. Syyksi ilmoitettiin se, että teräsvaijereita nimikkeellä kahden virheellisen CN-koodin perusteella. teräslangan tuotiin Komissio otti yhteyttä asianomaisen jäsenvaltion jotka asiaa tutkittuaan vahvis- tulliviranomaisiin, tivat, että teräsvaijereita tuotiin valituksen teki- jöiden ilmoittamiin CN-koodeihin kuuluvina. Tämän perusteella komissio päätti ottaa tarkastelus- saan huomioon myös niitä kahta CN-koodia koskevat Eurostat-tilastot, joita oli käytetty teräsvai- jereiden tuonnissa Meksikosta. tuonnin yleistä kehitystä. Komissio päätti tämän vuoksi, että Unkarista tuleva tuonti on kumuloitava. (48) Toinen vievä tuottaja väitti, että tuonti Meksikosta oli vähimmäistasoa ja että Meksiko olisi tämän vuoksi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle ja että Meksikosta peräisin olevaa tuontia ei ainakaan pitäisi kumuloida muista asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kanssa. Komissio totesi kuitenkin, että Meksikosta tuleva tuonti oli enemmän kuin vähimmäistasoa (ks. edellä oleva tuontia Meksikosta käsittelevä kohta), koska se vastasi kolmea prosenttia yhteisön kulu- tuksesta tutkimusajanjaksona. (49) Kuten edellä todettiin, asianomaisille maille vahvis- tetut polkumyyntimarginaalit vaihtelivat 34 prosen- tista 132 prosenttiin ja olivat siten vähimmäistasoa suurempia. Kustakin maasta peräisin olevan tuonnin määrät ovat vertailukelpoisia sekä abso- luuttisina määrinä mitattuna että suhteellisesti ottaen. Asianomaisista seitsemästä maasta peräisin olevan tuonnin määrää ei myöskään voitu pitää vähäpätöisenä. (50) Kilpailuedellytyksiä tutkittaessa voitiin todeta, että asianomaisista maista tuodut teräsvaijerit olivat tuotetyypeittäin tarkasteltuina samanlaisia kaikilta oleellisilta fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan. Lisäksi nämä teräsvaijerityypit olivat vaihtokelpoisia muiden asianomaisista maista tuotujen ja yhteisössä tuotettujen tyyppien kanssa ja niitä markkinoitiin yhteisössä samana ajanjaksona samanlaisia myynti- kanavia käyttäen ja samanlaisissa markkinaolosuh- teissa. Maahantuotujen teräsvaijereiden katsottiin tästä syystä kilpailevan keskenään ja yhteisössä tuotettujen teräsvaijereiden kanssa. c) Kumulaatio (51) (46) Komissio tutki, olisiko Kiinan kansantasavallasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afri- kasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsvaijereiden tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (47) Tältä osin yksi vievä tuottaja katsoi, että Unkarista peräisin olevaa tuontia ei tulisi kumuloida, koska tuonti Unkarista ei ollut kehittynyt määrällisesti ottaen samalla tavoin kuin tuonti muista tarkastel- tavina olevista maista. Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoi, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset täyttyivät, koska kunkin viejä- maan polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasoa suurempi, yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen ja tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset sekä tuotavien tuot- yhteisön samankaltaisten tuotteiden teiden ja väliset toisiaan. Kyseisistä seitsemästä maasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin tästä syystä kumulatiivisesti. kilpailuedellytykset vastasivat Komissio tutki nämä väitteet ja totesi, että Unka- rista peräisin olevan tuonnin määrä oli koko ajan merkittävä ja kasvoi vuoden 1994 ja tutkimusajan- jakson välillä 1 407 tonnista 2 121 tonniin. Todetta- koon, että yksittäisistä maista peräisin olevan tuonnin kehitys ei sinänsä ole peruste kumulaation tekemättä jättämiselle. Unkarista peräisin olevan tuonnin kehityksen todettiin joka tapauksessa vastaavan asianomaisista maista peräisin olevan d) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus (52) Tarkasteltavina olevista maista yhteisöön suuntau- tuvan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä 17 429 tonnista 33 668 tonniin, mikä vastaa 93 prosentin kokonaislisäystä. L 45/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 2. 1999 (53) Kyseisten maiden markkinaosuus kasvoi vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä 12 prosentista 23 prosenttiin eli kasvua oli tarkastelujakson aikana 11 prosenttiyksikköä. Kunkin maan markkinaosuus oli tutkimusajanjaksona 1,4–7,8 prosenttia. (59) ja todettiin, tämän seurauksena Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi 11 prosentilla. Tuotannon lisäyksen osalta olisi kuitenkin huomattava, että vaijerien valmistusko- neilla on pitkä elinkaari (joissakin tapauksissa yli 20 että vuotta), vanhojen koneiden korvaaminen johti väistämättä kapasiteetin kasvuun uudenaikaisten koneiden paremman suorituskyvyn vuoksi. Vuonna 1995 tehdyt merkittävät investoinnit voidaan suurim- malta osin katsoa yhden yhteisön tuottajan ansi- oksi, joka vaihtoi vanhanaikaiset koneet uusiin. Tuotantokapasiteetin käyttöaste pieneni vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä 64 prosentista 58 prosenttiin. b) Varastot (60) Yhteisön tuotannonalan varastot kasvoivat jakson aikana merkittävästi lisääntyen vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä 30 607 tonnista 39 780 tonniin, mikä vastaa 30 prosentin kasvua. Varastot kasvoivat erityisesti vuosina 1994–1995 (24 %). c) Myynnin määrä ja markkinaosuus (61) Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markki- noilla laski vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä 106 042 tonnista 96 776 tonniin, mikä vastaa 9 266 tonnin (9 %) laskua. (62) Myynnin määrän kehittyminen verrattuna kulu- tuksen määrään osoittaa, että yhteisön tuotan- nonalan markkinaosuus väheni tarkastelujakson aikana. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus väheni vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä 75 prosentista 66 prosenttiin, mikä vastaa 9 prosenttiyksikön menetystä tarkastelujakson aikana. d) Hinnat (63) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien teräsvaijerien myyntihintojen painote- tussa keskiarvossa oli havaittavissa vähäistä nousua vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä (l,34 ecusta/kg 1,46 ecuun/kg). Olisi otettava huomioon, että kyseessä olevan tuon- titavaran hinnat olivat koko ajan huomattavasti yhteisön tuotannonalan hintoja alemmat. e) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat (54) Hinnan alittavuutta tutkittiin tuotetyyppikohtai- sesti. Komissio vertasi kunkin teräsvaijerityypin osalta vievien tuottajien ja valituksen tehneiden yhteisön tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloittamia painotettuja keskimääräisiä hintoja ja veroja. Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien keskimääräinen myyntihinta painotettiin suhteessa kunkin teräsvai- jerityypin myyntimäärään. Tätä verrattiin sitten kunkin vievän tuottajan vastaavaan, myyntimäärien mukaan painotettuun hintaan, joka perustui sen jälleenmyyntihintoihin yhteisössä. ilman hyvityksiä (55) Jotta tuontia ja valituksen tehneiden yhteisön tuot- tajien myyntiä voitaisiin verrata toisiaan vastaavassa kaupan portaassa, asianomaisista maista peräisin olevien tuotteiden tuontihintoja oikaistiin käsittely- kustannusten ja maksettavan tullin huomioon otta- miseksi. Oikaisut perustuivat saatuihin tietoihin. tuojilta (56) Vertailun tuloksena saatiin seuraavat painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina yhteisön tuottajien hinnoista: — Kiinan kansantasavalta: 60,1 % — Unkari: 47,3 % — Intia: 40,1–41,2 % — Meksiko: 31,9 % — Puola: 38,7–43,7 % — Etelä-Afrikka: 21,6 % — Ukraina: 54,0 % (57) Olisi huomattava, että asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ovat vuoden 1994 ja tutkimusajan- jakson välisenä aikana olleet pysyvästi ja merkittä- västi alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. 5. Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Tuotanto, töaste tuotantokapasiteetti ja sen käyt- e) Kannattavuus (58) Yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto pysyi vakaana tarkastelujakson aikana lisääntyen vuoden 1994 ja tutkimusajan- jakson välillä 144 484 tonnista 145 192 tonniin, mikä vastaa alle 1 prosentin kokonaiskasvua. (64) Olisi otettava huomioon, että kaikkien otokseen kuuluvien yritysten teräsvaijerituotannon kannatta- vuudesta ei ollut saatavissa tietoja (teräsvaijereita ei eritelty joidenkin yritysten kustannuslaskentajärjes- telmissä). Tästä johtuen komissio käytti perusase- tuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti lähimmän 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/17 käytettävissä olevan alan kannattavuutta edusta- maan yhteisön tuotannonalan tilaa. Yritysten koko- naiskannattavuuden katsottiin edustavan tilannetta teräsvaijereiden osalta ottaen huomioon, että teräs- edustivat merkittävää osuutta kaikkien vaijerit kyseisten yritysten kokonaisliikevaihdosta. Edellä esitetyn perusteella komissio on alustavasti päätellyt, että yhteisön tuotannonala kärsi perus- asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua merkit- tävää vahinkoa. kannattavuus keskimääräinen Otokseen kuuluvien valituksen tehneiden yhteisön tuottajien laski vuosien 1994 ja 1997 välillä +1,3 prosentista –0,6 prosenttiin. Tutkimus osoitti, että keskimääräisten myyntihintojen ja tuotantomäärän lievästä kasvusta huolimatta ja vastaavasti markkinaosuus laskivat (9 % ja vastaa- vasti 9 prosenttiyksikköä). yhteisön tuotannonalan myynti f) Investoinnit (65) yhteensä 24 prosenttia Investoinnit kasvoivat vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä eli 7 094 000 ecusta 8 826 000 ecuun. Investointeja tehtiin yleensä koneiden uusimiseen. g) Työllisyys (70) (66) Yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä väheni vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä 2 710 työllistetystä 2 559 työntekijään (mikä vastaa 6 %:n vähennystä). h) Tuottavuus (67) Yhteisön tuotannonalan tuottavuus (tuotettu määrä työntekijää kohti) lisääntyi tarkastelujakson aikana (6 prosentin lisäys vuoden 1994 ja tutkimusajan- jakson välillä). 6. vahinkoa koskeva päätelmä jotka aiheutuivat (68) Komissio päätteli, että yhteisön tuotannonalaan tarkastelujakson aikana huomattavia kohdistui hintapaineita, tarkasteltavina olevista maista peräisin olevista, yhteisön markki- noille kasvavina määrinä tulevista tuontituotteista, joiden hinnat olivat tutkimusajanjaksona huomatta- vasti alempia. Yhteisön tuotannonala menetti merkittävän osan markkinaosuudestaan aikana, jolloin markkinoiden kulutus oli hieman kasvanut (5 %:n kasvu). Olisi myös huomattava, että vaikka tuotantotaso oli vakaa, myynti laski koko ajan ja varastot kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. yhteisön tuotannonalan hintoja yhteisön tuotannonalan taloudellinen Lisäksi tilanne heikkeni jakson aikana vuonna 1994 tode- tusta 1,3 prosentin voitosta tappiolliseksi vuonna 1997 (–0,6 %). (71) F. VAHINGON SYYT (69) Komissio tutki, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko Kiinan kansantasa- vallasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, ja Ukrainasta peräisin olevasta Etelä-Afrikasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, minkä lisäksi tutkittiin perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös muita tekijöitä sen varmistami- seksi, että niiden aiheuttamaa vahinkoa ei luettaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin syyksi. a) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaiku- tukset Tarkastelujakson aikana todettu merkittävä hinnan alittavuus ja tuonnin määrän ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuuden kasvu sekä yhteisön tuotannonalan tilanteen huononeminen osuvat selvästikin yksiin. Tämä ilmenee erityisesti siinä, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni ja sen kannattavuus heikkeni tutkimusajan- jakson aikana. oli tutkimusajanjakson välillä (kokonaislisäys Markkinaosuuksien osalta olisi huomattava, että tuonti asianomaisista maista lisääntyi vuoden 1994 enemmän kuin ja kulutus 93 %). Kyseisten maiden markkinaosuus kasvoi näin ollen kokonai- suudessaan 11 prosenttiyksiköllä, samalla kun yhteisön tuottajien markkinaosuus laski 9 prosent- tiyksiköllä. vuosina 1994–1995 havaittavissa oleva merkittävä lisäys (73 %) osuu yksiin yhteisön tuotannonalan samana ajanjaksona kärsimän markkinaosuuksien mene- tyksen kanssa (10 prosenttiyksikköä). Erityisesti tuonnissa Komissio päätteli tästä syystä, että yhteisön tuotan- nonalan kärsimä markkinaosuuden menetys osuu yksiin kyseisten maiden markkina- ajallisesti osuuden kasvun kanssa. yhteisön tuottavasta tuotannonalan taloudellinen Lisäksi tarkastelujakson tilanne huononi merkittävästi aikana tilanteesta taantuen voittoa tappiota tuottavaan tilanteeseen markkinoilla, joilla kysyntä kasvoi koko ajan. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi erityisesti vuosina 1994–1995 (+1,3 prosentista –0,3 prosenttiin), ja tämä tapahtui samanaikaisesti, kun se menetti huomattavasti markkinaosuuksiaan (10 prosenttiyk- sikköä). L 45/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 2. 1999 (72) Lopuksi olisi otettava huomioon, että yhteisön tuotannonala nosti hintojaan vuosina 1994–1995. Tämä hintojen nousu osui yksiin raaka-ainekustan- nusten nousun kanssa. Yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavilla hinnoilla tapahtu- neen halpatuonnin valtavan lisääntymisen aiheut- vuonna 1995 (+73 %), taman paineen takia yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan pystynyt kattamaan kustannuksiaan hintojen korotuksesta huolimatta. Yrittäessään saada takaisin markkina-asemansa vuonna 1996 yhteisön tuotannonala laski hintoja ja sai takaisin jonkin verran menettämiään markkina- osuuksia. Kannattavuus kuitenkin huononi entises- tään. Vuonna 1997 yhteisön tuotannonala kykeni säilyttämään asemansa markkinoilla parantamalla tuottavuutta ja nostamalla hintoja, mutta sen ta- loudellinen tilanne pysyi edelleen negatiivisena (–0,6 %). b) Muiden tekijöiden vaikutus (76) (77) (78) (73) Komissio tutki, voisiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtua muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Komissio tarkasteli erityisesti kulutuksen kehittymistä, muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin kehit- tymistä raaka-ainekustannusten nousun vaikutusta sekä sitä, voisiko aiheutunut vahinko johtua yhteisön tuotannonalan tuonnista. vaikutusta, ja Korea yhteydessä tutkimuksen Tämän tarkasteltiin Koreasta peräisin olevaa tuontia ja todettiin, että sitä koskevat polkumyyntimarginaalit olivat vähim- mäistasoa. Komissio tarkasteli tuonnin määrää tarkastelujakson aikana ja totesi, että se oli pysynyt vakaana. Koreasta peräisin olevan tuonnin hintojen todettiin olevan verrattavissa yhteisön tuotan- nonalan hintoihin, mistä syystä Koreasta peräisin oleva tuonti ei ole voinut aiheuttaa yhteisön tuotan- nonalan kärsimää vahinkoa. Tšekki Tšekistä peräisin olevan tuonnin yksikköhinnat olivat yhteisön tuotannonalan hintojen alapuolella tutkimusajanjakson aikana, mutta tuonnin määrä laski jakson aikana. Romania Vaikka tuonti Romaniasta kasvoi merkittävästi, tarkastelujakson alussa se oli äärimmäisen alhaisella tasolla (ainoastaan 217 tonnia vuonna 1994) ja pysyi ajanjakson lopussakin hyvin alhaisena (0,9 % tutki- musajanjakson aikana). Venäjä (79) Huolimatta Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa tarkastelujakson aikana esiintyneistä vaihteluista Venäjän markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana oli ainoastaan 0,3 prosenttia. i) K u l u t u s (74) Komissio tutki, oliko kulutuksessa tapahtuneella kehityksellä ollut yhteisön tuotan- vaikutusta nonalan tilanteeseen. On syytä todeta, että vaikka kulutus laski vuosien 1995 ja 1996 välillä (8 %), kokonaiskulutus lisääntyi tarkastelujakson aikana 5 prosentilla. Tästä syystä an epätodennäköistä, että vahinko voisi johtua kulutuksessa tapahtuneesta kehityksestä. (80) Turkki Turkin tuonnin osalta tutkimuksessa havaittiin, että vaikka Turkista peräisin oleva tuonti kasvoi ajan- sen jakson aikana niin, (1,7 % tutkimusajanjakson seurauksena aikana), huomattavasti korkeammat kuin niiden tutkimuksen kohteena olevien maiden yksikköhinnat, jolle on vahvistettu polkumyynti- ja vahinkomarginaalit. kasvoi yksikköhinnat että markkinaosuus olivat ii) T u o n t i m u i s t a k o l m a n s i s t a m a i s t a Päätelmä (75) Tämän menettelyn soveltamisalaan kuulumatto- mista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin osalta komissio totesi, että vaikka kyseisen tuonnin osuus yhteisön markkinoista oli merkittävä (9 % tarkastelujakson tutkimusajanjaksona), aikana laskien vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä 10 prosentista 9 prosenttiin. se väheni Tässä yhteydessä komissio tarkasteli Eurostatin erityisesti Koreasta peräisin tilastojen pohjalta olevan tuonnin määrässä ja hinnoissa tapahtunutta kehitystä sekä Tšekistä, Romaniasta, Venäjältä ja Turkista peräisin olevan tuonnin kehitystä. (81) Komissio totesi, että edellä mainituista tämän menettelyn kuulumattomista soveltamisalaan kolmansista maista, erityisesti Tšekistä ja Turkista, peräisin oleva tuonti on saattanut myötävaikuttaa aiheutuneeseen vahinkoon. Tämän ei kuitenkaan yksin todettu olevan riittävä poistamaan polku- myynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotan- nonalan kärsimän vahingon välillä todettua syy- ottaen erityisesti huomioon näiden yhteyttä, ja niiden kolmansien maiden markkinaosuudet kehitys (markkinaosuus kasvoi vuoden 1994 ja tarkasteluajanjakson välillä 5,9 prosentista 6,7 prosenttiin). tarkastelujakson aikana 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/19 Muut kolmannet maat (82) Komissio totesi, että muiden kolmansien maiden yhteinen markkinaosuus pieneni tarkastelujakson aikana (vuoden 1994 ja tarkasteluajanjakson välillä 4 prosentista 2,7 prosenttiin) ja että kyseisen tuonnin hinnat olivat selvästi korkeammat kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat. sinänsä poistaneet eivät tutkimuksen kohteena olevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä. Edellä selostetun perusteella komissio päätteli, että kyseisten seitsemän maan tuonti aiheutti kokonai- suutena katsoen merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. iii) R a a k a - a i n e e t (83) Komissio tutki myös, olisiko yhteisön tuotannon- alalle aiheutunut vahinko voinut johtua tarkastelu- jakson aikana raaka-ainekustan- tapahtuneesta nusten noususta. Komissio totesi, että ottaen huomioon teräsvaije- rien rajoitetun korvattavuuden muilla tuotteilla, yhteisön tuotannonalan olisi pitänyt kyetä siirtä- mään raaka-ainekustannusten nousu eteenpäin. Tässä suhteessa komissio havaitsi, että yhteisön tuotannonalan vuosina 1994–1995 eivät riittäneet kattamaan raaka-aine- kustannusten nousua joutuessaan vastatusten halpa- tuonnin kasvun kanssa. hinnankorotukset iv) Y h t e i s ö n t u o t a n n o n a l a n o m a n t u o n n i n a i h e u t t a m a v a h i n k o (84) Jotkut viejät väittivät, että yhteisön tuotannonala itse aiheutti vahinkoa tuomalla kyseistä tuotetta tarkastelun kohteena olevista maista tarkastelu- jakson aikana. (87) tarvittiin, Tässä suhteessa komissio havaitsi, kuten edellä olevassa yhteisön tuotannon määrittelyä koskevassa osassa selitettiin, että nämä hankinnat vastasivat yleensä sellaisten tuottajien tavanomaista kaupal- lista käytäntöä, joiden on täydennettävä omaa tuotevalikoimaansa pienellä määrällä tuontituot- teita. Tuontia jotta voitaisiin tarjota täydellinen tuotevalikoima ja kilpailla yhteisön markkinoilla. Yhden valituksen tehneen yhteisön tuottajan yhteyksiä maahantuojaan ja tiettyihin jakelijoihin tarkasteltiin erityisesti, mutta päätel- mänä oli, että tämä yritys ei ollut käyttäytynyt eri tavalla kuin muut tarkastelun kohteena olleet yhteisön tuottajat. Sen takia kyseisten yritysten tuonnin vaikutusten ei voida katsoa johtuvan kysei- sestä yhteisön tuottajasta. Tästä syystä komissio päätteli, että yhteisön tuotan- nonala ei ollut aiheuttanut vahinkoa teräsvaijerin omalla tuonnilla. (88) c) Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (85) Vaikka ei voida jättää lukuun ottamatta sitä, että tuonti muista kolmansista maista on saattanut myötävaikuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimään tekijät vahinkoon, tutkimus osoitti, että kyseiset G. YHTEISÖN ETU 1. Alustavat huomautukset (86) Komissio tutki alustavasti toimitettujen tietojen perusteella, oliko olemassa sellaisia pakottavia syitä, jotka todetusta polkumyynnistä ja vahingosta huoli- matta johtaisivat siihen päätelmään, että toimenpi- teiden käyttöönotto ei tapauksessa olisi yhteisön etujen mukaista. tässä Tätä tarkoitusta varten komissio on tarkastellut sekä toimenpiteiden käyttöönoton että niiden käyt- töönotosta luopumisen vaikutusta kaikkiin menet- telyssä mukana oleviin osapuoliin. 2. Yhteisön etua koskevien tietojen kerää- minen vaikutuksen Toimenpiteiden arvioimiseksi komissio pyysi tietoja kaikilta tiedossa olevilta asi- anomaisilta osapuolilta, mukaan lukien varhai- semman jalostusasteen yritykset, valituksen tehneet yhteisön tuottajat, ja käyt- täjät. On huomattava, että tuotetta käyttävältä tuotannonalalta ei saatu vastauksia. Yhteistyössä toimivilta osapuolilta saamiensa tietojen perusteella komissio teki seuraavat päätelmät. tuojat/tukkukauppiaat 3. Vaikutus varhaisemman yrityksiin jalostusasteen että teräsvaijerin tuotannossa Teräsvaijerin tuotannossa käytetty pääasiallinen raaka-aine on teollisesti tuotettu teräslanka, erityi- sesti runsaasti hiiltä sisältävä teräslanka, joka voi olla galvanoitu tai muulla tavalla päällystetty. On huomattava, on muitakin merkittäviä raaka-aineita, mukaan lukien synteettiset kuidut, rasva ja pakkaukset (erityisesti telat/puolat). Yhteisön tuotannonalan käyttämää teräslankaa Euroopan suurimmat teräksen valmistajat. Kyseisessä tuotan- nossa voidaan käyttää useaa erilaatuista ja läpimital- taan erilaista teräslankaa, mutta yhteisön teräs- langan valmistajat tuottavat kaikkia teräsvaijerin valmistamiseen tarvittavia teräslankoja. pääasiassa tuottavat L 45/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 2. 1999 (89) Kaksi raaka-ainetta tuottavaa yritystä osallistui komission tutkimukseen. Kyseiset kaksi yritystä työllistivät vuonna 1997 noin 1 417 henkilöä. Vuoden 1997 kokonaisliikevaihto oli 312 miljoonaa ecua, josta 54 miljoonaa ecua liittyi kyseisiin raaka- aineisiin (mikä vastaa noin 17:ää %:a koko liike- vaihdosta). Kyseisten yritysten kannattavuus oli noin 5 prosenttia vuonna 1997. 4. Vaikutus yhteisön tuotannonalaan a) Yhteisön tuotannonalan luonne ja rakenne (95) (90) (91) (92) (93) kuningaskunnassa) Yhteisön tuotannonala koostuu yhdeksässä jäsen- valtiossa (Espanjassa, Italiassa, Itävallassa, Kreikassa, Portugalissa, Ranskassa, Saksassa, Tanskassa ja Yhdistyneessä sijaitsevista pienistä ja keskisuurista yrityksistä. On huomattava, että teräsvaijerin tuotanto on pääomavaltaista ja tuotevalikoiman jatkuva parantaminen edellyttää merkittävää tutkimusta ja kehitystä, erityisesti sen erityisen teräsvaijerin osalta, jota käytetään hankkei- siin (ks. jäljempänä). Yhteisön tuotannonala ja/tai sen kanssa etuyhteydessä olevat yritykset muuntavat usein teräsvaijeria (esim. leikkaamalla, pujomalla ja tai muuntamalla muiksi liitososia esineiksi kuten silmukoiksi jne. ) On selvää, että kaikki teräsvaijeria koskevat kielteiset vaikutukset heikentäisivät merkittävästi kyseistä toimintaa. asentamalla Yhteisön tuotannonala työllistää yhteensä noin 2 600 henkilöä (tutkimusajanjakson aikana). Yhteisön tuotannonala tuottaa tavanomaisen teräs- vaijerin lisäksi runsaasti erilaisia erikoisteräsvaije- reita hankepohjalla, esimerkiksi riippusiltojen ja riippukattojen rakentamiseen käytettävää teräsvai- jeria. Kyseisessä hankekohtaisessa tuotannossa valmistetaan tavallisesti tietty määrä tietyn ajan- jakson aikana (esim. hankkeeseen tarvittava määrä sen keston ajaksi). On huomattava, että vuosien kuluessa hankkeista on tullut tärkeä tulolähde yhteisön tuotannonalalle. Koska hanketilaukset vaativat teknistä yhteistyötä läheistä asiakkaiden kanssa (edellyttäen usein kehittynyttä teknologiaa ja koneita) ja lisäpalveluja (ei ainoastaan teräsvaijerien asennusta vaan myös pitemmällä aikavälillä yhteisön tuotannonala on hankkeissa tarvittavan teräsvaijerin pääasiallinen toimittaja yhteisön markkinoilla. kunnostusta tavallisesti ylläpitoa), ja Todettiin, että hankkeisiin tarvittavaa teräsvaijeria voitiin tuottaa samoilla koneilla ja samalla työvoi- malla kuin samankokoista tavanomaista teräsvai- jeria ja että hankkeisiin tarvittavan teräsvaijerin tuotanto oli riippuvainen esimerkiksi yleiskustannusten jaon osalta tavan- omaisen teräsvaijerin tuotannosta. suuresti syystä tästä b) Yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuus (94) On huomattava, että teräsvaijerituotannonalan tilanne on huonontunut yhteisössä viime vuosi- kymmenen aikana pääasiassa tuotetta käyttävillä tuotannonaloilla kuten kaivostoiminnassa tapahtu- neiden lakkautusten ja kiintiöiden käyttöönotosta johtuvan kalastuslaivastojen supistamisen takia. Tämän seurauksena kyseisen tuotannonalan on täytynyt käydä läpi suurehkoja rakenneuudistuksia ja yhdistämisiä. Tässä tutkimuksessa tarkastellun ajanjakson aikana tuotannonala on yhdistynyt ja joutunut vastaamaan kasvavaan kysyntään kuten johdanto-osan 43 kappaleesta ilmenee. 1995 tappionsa tuottavasta Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonala kuitenkin ajautui voittoa tilanteesta tappiota tuottavaan tilanteeseen ja kärsi merkittä- vimmät ajankohtana, vuonna jolloin kyseisistä maista tuli valtavia tuontimääriä yhteisön markkinoille. Lisäksi ottaen huomioon tämän polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin alhaiset hinnat yhteisön tuotannonala ei ollut kyennyt nostamaan hintoja kustannusten nousun mukaisesti kärsien näin ollen sekä tuonnin määrästä että sen alhaisesta arvosta. (96) Komissio katsoi, että aikaisemman rakenneuudis- tuksen ja tuottavuuden kohentumisen huomioon ottaen yhteisön tuotannonala on rakenteellisesti elinkelpoinen edellyttäen, että yhteisön markki- noille voidaan palauttaa oikeudenmukaiset kilpai- luolosuhteet. (97) (98) c) Toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyt- töönotosta luopumisen vaikutus Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan nostavan teräsvaijerien hintoja yhteisön markkinoilla. Tämä hintojen nousu antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kohentaa kannattavuuttaan ja lisätä jossain määrin myyntiä. toimenpiteitä Jos ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan kielteinen kehityssuunta todennä- köisesti jatkuu johtaen pitkällä aikavälillä yritysten sulkemiseen. Todettiin, että yhteisön tuotannon- alalla oli joitakin lähes tappiolla toimivia tuotanto- laitoksia. Nämä laitokset suljettaisiin kaiken toden- näköisyyden mukaan lyhyellä aikavälillä ja seurauk- työpaikkojen menetyksiä. sena olisi välittömästi erittäin todennäköisesti Yhteisön tuotannonala menettää yhä markkinaosuuttaan ja odotettavissa on jatkuvasti huononeva taloudellinen tilanne. jos kielteinen kehitys- Kuten edellä on selitetty, suunta jatkuu, ei tästä kärsisi ainoastaan tavan- omaisen teräsvaijerin tuotanto vaan myös hank- keissa jonka tarvittavan teräsvaijerin tuotanto, vientiä kyseiset maat eivät merkittävissä määrin harjoita. 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/21 (99) antavan Päätelmänä voidaan todeta, että toimenpiteiden odotetaan tuotannonalalle mahdollisuuden toipua kärsimästään vahingosta. Toimenpiteiden siksi pidetään käyttöönottoa yhteisön tuotannonalan etujen mukaisena. yhteisön 5. Vaikutus tuojiin/tukkumyyjiin jotka eivät (100) Neljä yhteisön tuojaa/tukkumyyjää, toimi menettelyssä olleet etuyhteydessä viejiin, yhteistyössä. Nämä totesivat, että toimenpiteiden käyttöönotto tarkasteltavana olevassa menettelyssä vaikuttaisi haitallisesti kyseisen tuotteen yhteisön tuojiin ja tukkumyyjiin. oli liikevaihdon (101) Tutkimuksessa osoitettiin, että kahdella etuyhteyttä vailla olevalla tuojalla teräsvaijerien kaupan osuus liiketoiminnasta (40–80 prosenttia) ja tuoton (tuotot vaihtelivat kolmesta 18 prosenttiin) perusteella merkittävä. On kuitenkin huomattava, että kaikki tuojat/tukkumyyjät yhtä lukuun ottamatta toimivat myös muiden tuotesar- lankojen, kaapeleiden, jojen kuten kuituköysien, liitososien myyjinä. ketjujen, metallitavaran ja Teräsvaijerin muuntaminen (esim. leikkaamalla, pujomalla ja asentamalla liitososia tai muuntamalla muiksi esineiksi kuten silmukoiksi jne. ) on merkit- tävä osa liiketoimintaa. Todettiin myös, että tuojat/ tukkumyyjät harjoittavat myös yhteisössä tuotet- tujen teräsvaijerien kauppaa. vaikuttaisi (102) Vaikka toimenpiteiden käyttöönotto todennäköi- sesti tuojiin/tukkumyyjiin, komissio toteaa, että teräsvaijerien muuntamiseen liittyvä liiketoiminta, muihin tuotteisiin liittyvä kauppatoi- minta sekä tuojien/tukkumyyjien myös yhteisössä tuotetuilla tuotteilla harjoittama kauppa huomioon ottaen toimenpiteiden käyttöönotolla ei meneillään olevassa menettelyssä olisi huomattavaa merkitystä. 6. Vaikutus käyttäjiin (103) Teräsvaijereita käytetään useisiin eri tarkoituksiin, minkä vuoksi meneillään olevalla menettelyllä on vaikutuksia lukuisiin tuotetta käyttäviin tuotan- nonaloihin. Komission selvityksen mukaan teräs- vaijereita käytetään pääasiassa seuraavilla tuotan- nonaloilla (luettelo ei ole täydellinen): yleiset käyt- tötarkoitukset, kalastus, merenkulku, öljy- ja kaasu- teollisuus, kaivosteollisuus (kuilu- ja avolouhok- silla), metsätalous, ilmaliikenne (myös köysiradoissa ja raitiovaunuissa), maa- ja vesirakennus (riippusil- loissa, torneissa, köysimastoissa, katetuissa kattora- kenteissa), rakennusala (nostureissa) ja hissit. (104) Komission tarkastelussa on otettu huomioon lukuisat kyseistä tuotetta käyttävät tuotannonalat ja useat käyttötarkoitukset kullakin alalla. Komissio totesi saatavilla olevien tietojen perusteella, että tuotetta käyttävien tuotannonalojen kokonaiskus- tannukset vaihtelevat 50 000 ecun 18 miljoonan ecun välillä, mikä osoittaa kyseisten yritysten olevan hyvin eri suuruisia. Tämän lisäksi kyseistä tuotetta koskevien kustannusten osuudet vaihtelivat 0,01 prosentista korkeintaan 3 prosenttiin, minkä perusteella kyseinen tuote ei ole mainituille yrityk- sille elintärkeä. (105) Arvioidessaan käyttöönoton toimenpiteiden mahdollista vaikutusta käyttäjiin komissio totesi tuotetta käyttäville tuotannonaloille teräsvaijereista aiheutuvien kustannusten vähäisyys huomioon ottaen, että mainittujen kustannusten nousulla ei todennäköisesti olisi näille merkittävää vaikutusta. On myös huomattava, että kyseistä tuotetta käyttä- vien tuotannonalojen saatavilla on muita teräsvaije- rien vaihtoehtoisia hankintalähteitä, joihin polku- myyntitoimenpiteitä ei sovelleta. 7. Yhteisön etua koskevat päätelmät (106) Tarkasteltavina olevista maista peräisin olevan tuonnin kasvu tarkastelujakson aikana sekä viejien toimintatapa, jossa yhteisön tuotannonalan hinnat jatkuvasti ja huomattavasti alitetaan, osoittavat, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, tämä kehitys- suuntaus valituksen tehneille yhteisön tuottajille aiheutuvat vahingot suurenevat. jatkuu todennäköisesti ja (107) Toimenpiteiden käyttöönoton ansiosta yhteisön tuotannonalan voidaan odottaa parantavan kannat- tavuuttaan, mikä vaikuttaisi edelleen myönteisesti yhteisön markkinoiden kilpailuedellytyksiin ja vähentäisi yritysten lopettamisen ja työpaikkojen vähenemisen uhkaa. Komissio on kiinnittänyt erityistä huomiota siihen, että yhteisön tuotan- nonala voisi joutua sulkemaan tuotantolaitoksia, ellei asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien vinoutuneita kauppatapoja korjata, ja silloin alhai- tuotetta käyttävälle semmista hankintahinnoista tuotannonalalle koituva keskipitkän aikavälin etu voisi poistua. (108) Tuotetta käyttäville tuotannonaloille odotettavissa olevilla hinnankorotuksilla olisi ainoastaan vähäistä merkitystä. (109) Komissio on päätellyt, että näissä olosuhteissa ei ole pakottavia syitä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön. L 45/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 2. 1999 H. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 1. Vahingon korjaava taso yritysten väliaikaiset tullit asetettiin vahinkomargi- naalin tasolle. tuonti (110) Koska on vahvistettu, että kyseinen polkumyynnillä tapahtuva on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että pakottavia syitä toimenpiteiden toteuttamatta jättämiseksi ei ole, suunnitellut toimet olisi otettava käyttöön riit- tävän tasoisina sen varmistamiseksi, että kyseisestä tuonnista aiheutunut vahinko poistuu, mutta todet- tuja polkumyyntimarginaaleja ei ylitetä. Vahingon poistaminen edellyttää tuotannonalan saattamista jossa kyseisistä maista peräisin olevien kyseisten tuotteiden vientihinnat nostettaisiin vahingon poistavalle tasolle. tilanteeseen, Tarvittavaa hinnankorotusta eli vahinkomarginaalia laskiessaan komissio katsoi, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja olisi verrattava yhteisön joihin on lisätty tuotannonalan myyntihintoihin, voitto, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman tutkimuksen kohteena olevista maista peräisin olevaa vahingollista polkumyyntiä. keskiarvoa käytettyjen tuotetyyppien tutkimusjakson Tällä perusteella hinnan alittavuuden määrittämi- vientihintojen sessä painotettua osalta maksetun tullin ja käsittelykustannusten huomioon ottamiseksi oikaistulla cif-hinta yhteisön rajalla -tasolla verrattiin otokseen kuuluvien valituksen tehneiden yhteisön tuottajien veloittamien tosiasial- listen myyntihintojen painotettuun keskiarvoon, jota korotettiin voiton vajauksen ja viiden prosentin voittomarginaalin kattamiseksi. Tätä voittomargi- naalia pidettiin alustavassa määrityksessä sellaisena vähimmäisvoittona, tuotannonala jonka säilyisi elinkelpoisena. avulla 2. Väliaikaiset tullit (111) Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan väliai- kaisen tullin on vastattava joko vahvistettua polku- myyntimarginaalia vahingon poistamiseksi tarvittavaa määrää sen mukaan, kumpi näistä on alempi. tai Kaikilla kiinalaisilla, unkarilaisilla, intialaisilla, puolalaisilla ja ukrainalaisilla yrityksillä vahinko- marginaalit olivat kaikissa tapauksissa polkumyyn- timarginaaleja korkeammat. Tämän vuoksi kaik- kien edellä mainittujen maiden yritysten väliai- kaiset tullit asetettiin todettujen polkumyyntimargi- naalien tasolle. Meksikolaisten yritysten vahinkomarginaalit olivat polkumyyntimarginaaleja alemmat. Tämän johdosta näiden kahden maan eteläafrikkalaisten ja 3. Sitoumukset (112) Puolalaiset ja unkarilaiset vientiä harjoittavat tuot- tajat ovat esittäneet komissiolle perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti hintasitoumusta. Komissio katsoo, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien hintasitoumukset voidaan hyväksyä. Hintasitoumukset voidaan hyväksyä ainoastaan, jos jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä sitoumuslasku, josta käy selvästi ilmi tuottaja ja joka sisältää liitteessä mainitut tällaista laskua ei esitetä, on maksettava asianmukainen polkumyyntitulli. tiedot. Mikäli (113) On huomattava, että sitoumuksen rikkomisen tai peruutuksen yhteydessä voidaan perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti ottaa käyttöön polkumyyntitulli. (114) Lisäksi on huomattava, että perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskeva tutkimus saate- taan päätökseen riippumatta sitoumusten hyväksy- misestä tutkimuksen aikana. I. LOPPUSÄÄNNÖKSET (115) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi jonka kuluessa asianosaiset asetettava määräaika, osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi on todettava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitse- maan uudelleen komission mahdollisesti ehdotta- mien lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottami- seksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla käyttöön 7312 10 82 väliaikainen CN-koodeihin polkumyyntitulli 1. Otetaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin (Taric-koodi ex olevia, 7312 10 82* 10), ex 7312 10 84 (Taric-koodi 7312 10 84* 10), ex 7312 10 86 (Taric-koodi 7312 10 86* 10), ex 7312 10 88 (Taric-koodi 7312 10 88* 10) ja ex 7312 10 99 (Taric-koodi 7312 10 99* 10) kuuluvia teräsköysiä ja -kaapeleita, myös lukittuja köysiä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä, ja joissa voi olla liitos- tai muita osia. 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/23 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintoihin sovellettava väliaikainen tulli on jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien kyseisten tuotteiden osalta seuraava: Maa Yritys Kiinan kansanta- savalta Kaikki yritykset Tulli (%) 74,8 Taric-lisäkoodi — Unkari Kaikki yritykset 33,9 8900 Intia Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Kaikki muut yritykset Meksiko Kaikki yritykset Puola Drumet Kaikki muut yritykset Etelä-Afrikka Kaikki yritykset Ukraina Kaikki yritykset 39,8 40,2 56,4 35,0 56,1 33,9 54,8 8613 8900 — 8614 8900 — — 3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, väliaikaista tullia ei sovelleta sellaisten kyseisten tuotteiden tuonnissa, jotka 2 artiklan 3 kohdassa luetellut yritykset ovat 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti valmistaneet ja välittömästi vieneet ja laskuttaneet yhteisössä toimi- valta tuontiyritykseltä. Ellei 4. määräyksiä. toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä 5. edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla 1. Hyväksytään sitoumukset, joita 3 kohdassa luetellut yritykset ovat esittäneet Kiinan kansantasavallasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien, CN-koodeihin ex 7312 10 82 (Taric-koodi 7312 10 82* 10), ex 7312 10 84 (Taric-koodi 7312 10 84* 10), ex 7312 10 86 (Taric-koodi 7312 10 86* 10), ex 7312 10 88 (Taric-koodi 7312 10 88* 10) ja ex 7312 10 99 (Taric-koodi 7312 10 99* 10) kuuluvien teräs- köysien ja -kaapeleiden, myös lukittujen köysien (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräk- sestä valmistettujen köysien ja kaapelien), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä ja joissa voi olla liitos- tai muita osia, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä. 2. Kun ilmoitus luovutuksesta vapaaseen liikkeeseen sitoumuksen mukaisesti esitetään on vapautus tullista mahdollista saada ainoastaan esittämällä kyseisen jäsenvaltion toimival- taisille viranomaisille jonkin 3 kohdassa luetellun yrityksen antama pätevä sitoumuslasku. Sitoumuslaskun keskeiset osat esitetään liitteessä. L 45/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 2. 1999 Sitoumuslaskulla harjoitettava tuonti on ilmoitettava tullattavaksi seuraavien Taric-lisä- 3. koodien mukaisesti: Maa Yritys Taric-lisäkoodi Unkari Puola Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu ”Linodrut” Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów ”Linodrut” Zabrze Spólka z organic- zona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów ”Falind” Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut Linmet” spólka z organiczona odpowiedzialnoscia. 8616 8617 8619 3 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen asetuksen 20 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamista asianosaiset osapuolet voivat esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää, että komissio kuulee niitä yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 2. Asetuksen (ETY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti osapuolet, jotka ovat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää tämän asetuksen soveltamista koskevat huomautuksensa yhden kuukauden kuluessa asetuksen voimaantulopäivästä. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 1999. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/25 LIITE Asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat tiedot 1. Tuotteen ilmoituskoodi (joka on ilmaistu kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä sitoumuksessa), johon sisältyy tyyppi, säikeiden lukumäärä, lankojen lukumäärä säiettä kohti sekä CN-koodi. 2. Tavaroiden tarkka kuvaus, johon sisältyy: — yrityksen käyttämä tuotekoodi, — CN-koodi, — TARIC-lisäkoodi, johon luokiteltuna laskuun sisältyvät tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (asetuk- sessa määritellyn mukaisesti), — määrä (ilmoitetaan kilogrammoina), — sovellettava vähimmäishinta. 3. Myyntiehdot, joihin sisältyy: — hinta kilolta, — sovellettavat maksuehdot, — sovellettavat toimitusehdot, — kaikki alennukset ja hyvitykset. 4. Sen tuojan nimi, jota yritys suoraan laskuttaa. 5. Yrityksen työntekijä, joka on laatinut sitoumuslaskun (työntekijän nimi) ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus. ”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu. (yrityksen nimi) esittämän ja Euroopan komission asetuksella (EY) N:o 362/1999 hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti, ja vakuutan, että tässä laskussa esitetyt tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset. ”


title: Verordnung (EG) Nr. 371/1999 der Kommission vom 18. Februar 1999 zur Bestimmung des Weltmarktpreises für nicht entkörnte Baumwolle und des Beihilfevorschusses

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

formats: pdf print

text: 19. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 45/37 VERORDNUNG (EG) Nr. 371/1999 DER KOMMISSION vom 18. Februar 1999 zur Bestimmung des Weltmarktpreises f(cid:129)r nicht entk(cid:148)rnte Baumwolle und des Beihilfevorschusses DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, repr(cid:132)sentativ den internationalen Handel sind. Die einschl(cid:132)gigen Kriterien d(cid:129)rfen jedoch berichtigt werden, wenn dies wegen Abweichungen bez(cid:129)glich der Qualit(cid:132)t des gelieferten Erzeugnisses oder der Art der Angebote und Notierungen gerechtfertigt ist. Diese Berichtigungen sind durch Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1201/89 geregelt. gest(cid:129)tzt auf die Akte (cid:129)ber den Beitritt Griechenlands, insbesondere auf die Artikel 3 und 10 des Protokolls Nr. 4 (cid:129)ber Baumwolle, zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1553/95 des Rates (1), Der Weltmarktpreis f(cid:129)r nicht entk(cid:148)rnte Baumwolle ist in Anwendung der genannten Kriterien wie nachstehend angegeben festzusetzen. gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1554/95 des Rates vom 29. Juni 1995 zur Festlegung der allgemeinen Vorschriften der Beihilferegelung f(cid:129)r Baumwolle und zur Aufhebung der Verordnung (EWG) Nr. 2169/81 (2), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1419/ 98 (3), insbesondere auf die Artikel 3, 4 und 5, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Nach Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 wird der Weltmarktpreis f(cid:129)r nicht entk(cid:148)rnte Baumwolle unter Zugrundelegung des f(cid:129)r entk(cid:148)rnte Baumwolle festge- stellten Weltmarktpreises und unter Ber(cid:129)cksichtigung des bisherigen Verh(cid:132)ltnisses zwischen dem f(cid:129)r diese und f(cid:129)r nicht entk(cid:148)rnte Baumwolle berechneten Weltmarkt- preises bestimmt. Die Bestimmung des bisherigen Preis- verh(cid:132)ltnisses wurde geregelt durch Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1201/89 der Kommission vom 3. Mai 1989 zur Durchf(cid:129)hrung der Beihilferegelung f(cid:129)r Baumwolle (4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1664/98 (5). Ist der Weltmarktpreis so nicht fest- stellbar, wird er anhand des zuletzt ermittelten Preises bestimmt. Der Weltmarktpreis f(cid:129)r entk(cid:148)rnte Baumwolle wird gem(cid:132)ß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 unter Ber(cid:129)cksichtigung der Angebote auf diesem Markt und der f(cid:129)r den tats(cid:132)chlichen Markttrend repr(cid:132)sentativen Notie- rungen f(cid:129)r ein Erzeugnis mit bestimmten Merkmalen ermittelt. Zur Bestimmung dieses Preises ist der Durch- schnitt der an einem oder mehreren europ(cid:132)ischen B(cid:148)rsenpl(cid:132)tzen festgestellten Angebote und Notierungen f(cid:129)r ein in einem nordeurop(cid:132)ischen Hafen cif geliefertes Erzeugnis aus den Lieferl(cid:132)ndern zu berechnen, die f(cid:129)r (1) ABl. L 148 vom 30. 6. 1995, S. 45. (2) ABl. L 148 vom 30. 6. 1995, S. 48. (3) ABl. L 190 vom 4. 7. 1998, S. 4. (4) ABl. L 123 vom 4. 5. 1989, S. 23. (5) ABl. L 211 vom 29. 7. 1998, S. 9. Nach Artikel 5 Absatz 3a zweiter Unterabsatz der Verord- nung (EG) Nr. 1554/95 entspricht der Beihilfevorschuß dem Zielpreis, vermindert um den Weltmarktpreis und einen Betrag, der wie im Fall einer (cid:154)berschreitung der garantierten H(cid:148)chstmenge, aber unter Zugrundelegung der neu gesch(cid:132)tzten und um 7,5 % erh(cid:148)hten Erzeugung von nicht entk(cid:148)rnter Baumwolle zu berechnen ist. F(cid:129)r das Wirtschaftsjahr 1998/99 wurde die Erzeugung mit der Verordnung (EG) Nr. 2591/98 der Kommission (6) neu gesch(cid:132)tzt sowie der entsprechende Erh(cid:148)hungsprozentsatz festgesetzt. Der je Mitgliedstaat in Anwendung dieses Verfahrens vorzusehende Vorschuß wird wie nachstehend angegeben festgesetzt — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Der in Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 genannte Weltmarktpreis f(cid:129)r nicht entk(cid:148)rnte Baumwolle wird auf 22,561 EUR/100 kg festgesetzt. (2) Der in Artikel 5 Absatz 3a zweiter Unterabsatz der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 genannte Beihilfevorschuß bel(cid:132)uft sich auf: — 61,629 EUR/100 kg in Spanien, — 51,424 EUR/100 kg in Griechenland, — 83,739 EUR/100 kg in den (cid:129)brigen Mitgliedstaaten. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 19. Februar 1999 in Kraft. (6) ABl. L 324 vom 2. 12. 1998, S. 25. L 45/38 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 19. 2. 1999 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 18. Februar 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: Komission asetus (EY) N:o 365/1999, annettu 18 päivänä helmikuuta 1999, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1079/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: 19. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 45/31 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 365/1999, annettu 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, tavallisen vehn(cid:132)n enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1079/ 98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa n(cid:148)ist(cid:132) toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/98 (4), sen 4 artiklan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamata tiettyj(cid:132) AKT-maita, viet(cid:132)v(cid:132)n tavallisen vehn(cid:132)n vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1079/98 (5), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2005/98 (6), asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) komissio ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) toimitettujen tietojen perusteella voi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) noudattaen menettely(cid:132) enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet; t(cid:132)ss(cid:132) tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132) tai ne tarjousten tekij(cid:132)t, joiden tarjous on enimm(cid:132)isvientituen suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, sek(cid:132) se tarjouksen tekij(cid:132) tai joiden tarjous koskee vientiveroa, ne tarjousten tekij(cid:132)t, edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkisiin markkinoihin seuraa, ett(cid:132) enim- m(cid:132)isvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1079/98 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 12. –18. helmikuuta 1999 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana toimitettujen tarjousten osalta tavallisen vehn(cid:132)n enim- m(cid:132)isvientitueksi vahvistetaan 35,96 EUR tonnia kohti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16 (5) EYVL L 154, 28. 5. 1998, s. 24 (6) EYVL L 258, 22. 9. 1998, s. 8