title: Decisione n. 1/1999 del Consiglio d'associazione tra le Comunità europee e gli Stati membri, da un lato, e la Repubblica di Slovenia, dall'altro, del 22 febbraio 1999, relativa al regolamento interno - Regolamento interno del comitato di associazione

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Slovenia
association agreement (EU)
committee (EU)
operation of the Institutions
rules of procedure

text: 10. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 96/13 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II CONSIGLIO DECISIONE N. 1/1999 DEL CONSIGLIO D’ASSOCIAZIONE tra le Comunit(cid:133) europee e gli Stati membri, da un lato, e la Repubblica di Slovenia, dall’altro del 22 febbraio 1999 relativa al regolamento interno (1999/247/CE) IL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE, visto l’accordo europeo che crea un’associazione tra le Comunit(cid:133) europee e gli Stati membri, da un lato, e la Repubblica di Slovenia, dall’altro, in particolare gli articoli 110, 111, 112, 113, 114 e 115, considerando che l’accordo (cid:138) entrato in vigore il 1o febbraio 1999, DECIDE: Articolo 1 Presidenza Il Consiglio di associazione (cid:138) presieduto alternativamente, per periodi di dodici mesi, da un rappresentante del Consiglio dell’Unione europea per conto della Comunit(cid:133) e degli Stati membri, e da un rappresentante del governo della Repubblica di Slovenia. Il prima periodo ha inizio alla data del primo Consiglio di associazione e termina il 31 dicembre 1999. sessioni del Consiglio dell’Unione europea; concordata dalle parti. la data (cid:138) Le sessioni del Consiglio di associazione sono convocate congiuntamente dai segretari del Consiglio di associa- zione d’intesa con il presidente. Articolo 3 Rappresentanza I membri del Consiglio di associazione possono farsi rappresentare ad una riunione se impossibilitati a parteci- pare. Se un membro desidera essere rappresentato, deve comunicare al presidente il nome del suo rappresentante prima della riunione alla quale dovr(cid:133) essere rappresentato. Il rappresentante di un membro del Consiglio di associa- zione esercita tutti i diritti del membro rappresentato. Articolo 4 Delegazioni Articolo 2 Sessioni Il Consiglio di associazione si riunisce a livello ministe- riale regolarmente una volta all’anno. Sessioni straordi- narie del Consiglio di associazione possono aver luogo, se le parti sono d’accordo, su richiesta di una delle parti. Salvo decisione contraria delle parti, ogni sessione del Consiglio di associazione si svolge nel luogo abituale delle I membri del Consiglio di associazione possono farsi accompagnare da funzionari. Prima di ogni sessione il presidente (cid:138) informato della composizione prevista delle delegazioni delle parti. Un rappresentante della Banca europea per gli investi- menti partecipa alle sessioni del Consiglio di associazione in veste di osservatore quando l’ordine del giorno contiene punti che riguardano la Banca. L 96/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 10. 4. 1999 Il Consiglio di associazione pu(cid:149) invitare persone diverse dai membri a partecipare alle sessioni affinch(cid:130) lo infor- mino su argomenti specifici. Il presidente, d’intesa con le due parti, pu(cid:149) abbre- 2. viare i termini indicati nel paragrafo 1, al fine di tener conto delle circostanze di un caso specifico. Articolo 5 Segretariato Articolo 9 Processo verbale Il segretariato del Consiglio di associazione (cid:138) assicurato congiuntamente da un funzionario del segretariato gene- rale del Consiglio dell’Unione europea e da un funzio- nario della missione della Repubblica di Slovenia a Bruxelles. Articolo 6 Corrispondenza La corrispondenza destinata al Consiglio di associazione (cid:138) inviata al suo presidente presso il segretariato generale del Consiglio dell’Unione europea. I due segretari ne assicurano la trasmissione al presidente del Consiglio di associazione e, se del caso, la diffusione agli altri membri. La corrispondenza cos(cid:141) diffusa (cid:138) trasmessa al segretariato generale della Commissione, alle Rappresentanze permanenti degli Stati membri e alla missione della Repubblica di Slovenia a Bruxelles. Le comunicazioni del presidente del Consiglio di associa- zione sono inviate dai due segretari ai destinatari e, se del caso, agli altri membri del Consiglio di associazione, agli indirizzi indicati nel comma precedente. Articolo 7 Pubblicit(cid:133) Salvo decisione contraria, le sedute del Consiglio di asso- ciazione non sono pubbliche. Articolo 8 Ordine del giorno delle sessioni 1. Il presidente stabilisce l’ordine del giorno provvi- sorio di ogni sessione, che viene trasmesso dai segretari del Consiglio di associazione ai destinatari elencati nell’articolo 6 almeno quindici giorni prima dell’inizio della sessione. il presidente ha ricevuto domanda di L’ordine del giorno provvisorio comprende i punti per i quali iscrizione nell’ordine del giorno almeno ventun giorni prima dell’i- nizio della sessione, purch(cid:130) la relativa documentazione sia stata trasmessa ai segretari non oltre la data di spedizione dell’ordine del giorno. Il Consiglio di associazione adotta l’ordine del giorno all’inizio di ogni sessione. L’iscrizione all’ordine del giorno di un punto che non figuri nell’ordine del giorno provvisorio (cid:138) acquisita con l’accordo di entrambe le parti. Il progetto di processo verbale di ogni sessione (cid:138) redatto dai due segretari. Il processo verbale indica, come regola generale, per ogni punto dell’ordine del giorno: (cid:190) la documentazione presentata al Consiglio di associa- zione; (cid:190) le dichiarazioni la cui iscrizione a verbale sia stata chiesta da un membro del Consiglio di associazione; (cid:190) le decisioni e raccomandazioni adottate, le dichiara- zioni concordate e le conclusioni approvate. Il progetto di processo verbale (cid:138) presentato al Consiglio di associazione per approvazione. Una volta approvato, il processo verbale (cid:138) firmato dal presidente e dai due segre- tari. Il processo verbale (cid:138) conservato negli archivi del Segretariato generale del Consiglio dell’Unione europea, quale depositario dei documenti dell’associazione; una copia certificata (cid:138) inviata a ciascuno dei destinatari elen- cati nell’articolo 6. Articolo 10 Decisioni e raccomandazioni 1. Le decisioni e le raccomandazioni del Consiglio di associazione sono approvate di comune accordo dalle parti. Tra una sessione e l’altra il Consiglio di associazione pu(cid:149) approvare decisioni o raccomandazioni mediante proce- dura scritta, con l’accordo di entrambe le parti. previste Le decisioni e le raccomandazioni del Consiglio di 2. associazione dell’accordo dall’articolo europeo recano rispettivamente il titolo di «decisione» e «raccomandazione», seguito da un numero d’ordine, dalla data di adozione e da un’indicazione dell’oggetto. 112 Le decisioni e le raccomandazioni del Consiglio di asso- ciazione sono firmate dal presidente e autenticate dai due segretari. Le decisioni e raccomandazioni sono inviate a ciascuno dei destinatari elencati nell’articolo 6. Ciascuna delle parti pu(cid:149) decidere la pubblicazione delle decisioni e raccomandazioni del Consiglio di associazione nelle rispettive pubblicazioni ufficiali (Gazzetta ufficiale dalle Comunit(cid:133) europee e Uradni List Republike Slove- nije). 10. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 96/15 Articolo 11 Lingue Le lingue ufficiali del Consiglio di associazione sono le lingue ufficiali delle due parti. Salvo decisione contraria, il Consiglio di associazione deli- bera sulla base di documenti redatti nelle suddette lingue. Articolo 12 Spese La Comunit(cid:133) e la Repubblica di Slovenia prendono rispettivamente a loro carico le spese sostenute in occa- sione della partecipazione alle sessioni del Consiglio di associazione, per quel che riguarda sia le spese per il personale, di viaggio e di soggiorno sia le spese postali e per le telecomunicazioni. Le spese di interpretazione durante le sedute nonch(cid:130) di traduzione e di riproduzione dei documenti sono a carico della Comunit(cid:133), interpretazione o di traduzione da o verso lo sloveno, che sono a carico della Repubblica di Slovenia. tranne quelle di Le altre spese per l’organizzazione materiale delle sessioni sono a carico della parte ospitante. Articolo 13 Comitato di associazione 1. (cid:221) istituito un comitato di associazione incaricato di assistere il Consiglio di associazione nell’adempimento dei suoi compiti. Il comitato di associazione (cid:138) formato, da un lato, da rappresentanti dei membri del Consiglio dell’Unione europea e da rappresentanti della Commis- sione della Comunit(cid:133) europea e, dall’altro, da rappresen- tanti del governo sloveno, di norma a livello di alti funzio- nari. 2. Il comitato di associazione prepara le sessioni e le deliberazioni del Consiglio di associazione, d(cid:133) esecuzione, se del caso, alle decisioni del Consiglio di associazione e in generale assicura la continuit(cid:133) del rapporto di associa- zione e il buon funzionamento dell’accordo europeo. Esso prende in esame qualsiasi questione sottopostagli dal Consiglio di associazione, nonch(cid:130) ogni altra questione che possa sorgere nell’applicazione pratica dell’accordo europeo. Esso sottopone proposte o progetti di decisioni/ raccomandazioni al Consiglio di associazione per appro- vazione. 3. Nei casi in cui l’accordo europeo menziona l’obbligo o la possibilit(cid:133) di una consultazione, quest’ultima pu(cid:149) aver luogo in sede di comitato di associazione. La consul- tazione pu(cid:149) proseguire a livello di Consiglio di associa- zione con l’accordo delle due parti. Il regolamento interno del comitato di associazione 4. (cid:138) allegato alla presente decisione. Articolo 14 Sottocomitati e gruppi di lavoro specifici I sottocomitati di cui all’articolo 115 dell’accordo europeo, sono elencati nell’allegato II della presente decisione. Essi fanno capo al comitato di associazione, a cui riferiscono dopo ogni riunione. Il comitato di associazione pu(cid:149) decidere di abolire qual- siasi sottocomitato o gruppo esistente, modificarne il mandato o creare altri sottocomitati o gruppi incaricati di assisterlo nell’adempimento dei suoi compiti. I sottocomitati e gruppi summenzionati non hanno alcun potere decisionale. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 22 febbraio 1999. Per il Consiglio di associazione Il Presidente J. FISCHER L 96/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 10. 4. 1999 ALLEGATO I REGOLAMENTO INTERNO DEL COMITATO DI ASSOCIAZIONE Articolo 1 Presidenza Articolo 6 Ordine del giorno delle riunioni Il comitato di associazione (cid:138) presieduto alternativamente, per periodi di dodici mesi, da un rappresentante della Commissione europea, per conto della Comunit(cid:133) e degli Stati membri, e da un rappresentante del governo della Repubblica di Slovenia. Il primo periodo ha inizio alla data del primo Consiglio di associazione e termina il 31 dicembre 1999. Articolo 2 Riunioni 1. Il presidente stabilisce l’ordine del giorno provvi- sorio di ogni riunione, che viene trasmesso dai segretari del comitato di associazione ai destinatari elencati nell’ar- ticolo 4 almeno quindici giorni prima dell’inizio della riunione. il presidente ha ricevuto domanda di L’ordine del giorno provvisorio comprende i punti per i iscrizione quali nell’ordine del giorno almeno ventun giorni prima dell’i- nizio della riunione, purch(cid:130) la relativa documentazione sia stata trasmessa ai segretari non oltre la data di spedi- zione dell’ordine del giorno. Il comitato di associazione si riunisce quando le circo- stanze lo richiedono, con l’accordo di entrambe le parti. Il comitato di associazione pu(cid:149) invitare alle riunioni degli esperti affinch(cid:130) lo informino su argomenti specifici. Ogni riunione del comitato di associazione si svolge alla data e nel luogo concordati dalle parti. Le riunioni del comitato di associazione sono convocate dal presidente. Articolo 3 Delegazioni Prima di ogni riunione il presidente (cid:138) informato della composizione prevista delle delegazioni delle parti. Articolo 4 Segretariato Il segretariato del comitato di associazione (cid:138) assicurato congiuntamente da un funzionario della Commissione europea e da un funzionario del governo della Slovenia. Tutte le comunicazioni del presidente del comitato di associazione o dirette al presidente del comitato di asso- ciazione nel contesto della presente decisione sono inviate ai segretari del Comitato di associazione nonch(cid:130) ai segre- tari e al presidente del Consiglio di associazione. Articolo 5 Pubblicit(cid:133) Salvo decisione contraria, le sedute del comitato di asso- ciazione non sono pubbliche. Il comitato di associazione adotta l’ordine del giorno all’i- nizio di ogni riunione. L’iscrizione all’ordine del giorno di un punto che non figuri nell’ordine del giorno provvi- sorio (cid:138) acquisita con l’accordo di entrambe le parti. Il presidente, d’intesa con le due parti, pu(cid:149) abbre- 2. viare i termini indicati nel paragrafo 1, al fine di tener conto delle circostanze di un caso specifico. Articolo 7 Processo verbale Di ogni riunione (cid:138) redatto un processo verbale, basato su un riepilogo, elaborato dal presidente, delle conclusioni del comitato di associazione. Previa approvazione da parte del comitato di associazione, il processo verbale (cid:138) firmato dal presidente e dai segretari ed (cid:138) conservato da ciascuna delle parti. Una copia del processo verbale (cid:138) inviata a ciascuno dei destinatari elen- cati nell’articolo 4. Articolo 8 Deliberazioni Nei casi specifici in cui il comitato di associazione (cid:138) autorizzato dal Consiglio di associazione a prendere deci- sioni/raccomandazioni in forza dell’articolo 114, paragrafo 2 dell’accordo europeo, questi atti recano rispettivamente il titolo di «decisione» e «raccomandazione», seguito da un numero d’ordine, dalla data di adozione e da un’indica- zione dell’oggetto. Le decisioni e le raccomandazioni sono prese di comune accordo tra le parti. 10. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 96/17 Le decisioni e le raccomandazioni del comitato di associazione sono firmate dal presidente e autenticate dai due segretari e sono inviate ai destinatari elencati nell’articolo 4 del presente allegato. Ciascuna delle parti pu(cid:149) decidere la pubblicazione delle decisioni e raccomandazioni del comitato di associazione nelle rispettive pubblicazioni ufficiali (Gazzetta ufficiale delle Comu- nit(cid:133) europee e Uradni List Republike Slovenije). Articolo 9 Spese La Comunit(cid:133) e la Repubblica di Slovenia prendono rispettivamente a loro carico le spese sostenute in occasione della partecipazione alle riunioni del comitato di associazione, per quel che riguarda sia le spese per il personale, di viaggio e di soggiorno sia le spese postali e per le telecomunicazioni. interpretazione durante le sedute nonch(cid:130) di traduzione e di riproduzione dei Le spese di documenti sono a carico della Comunit(cid:133), tranne quelle di interpretazione o di traduzione da o verso lo sloveno, che sono a carico della Repubblica di Slovenia. Le altre spese per l’organizzazione materiale delle riunioni sono a carico della parte ospitante. L 96/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 10. 4. 1999 ALLEGATO II ACCORDO EUROPEO CE-SLOVENIA STRUTTURA PLURIDISCIPLINARE PROPOSTA PER I SOTTOCOMITATI Titolo Settori 1) Agricoltura e pesca 2) Ravvicinamento delle legislazioni apertura dei programmi comunitari e Agricoltura Pesca Prodotti agricoli trasformati Ravvicinamento delle legislazioni Libro bianco sull’integrazione nel mercato interno Concorrenza Propriet(cid:133) intellettuale e industriale Commesse pubbliche Pubblica amministrazione Programmi comunitari 3) Commercio, industria, prodotti CECA e Questioni commerciali tutela dei consumatori Cooperazione industriale Norme e valutazione della conformit(cid:133) Turismo Piccole e medie imprese Tutela dei consumatori Carbone e acciaio 4) Questioni economiche e finanziarie Questioni economiche Politica monetaria 5) Risorse umane, ricerca, sviluppo tecno- logico e politica sociale Istruzione e formazione Scienza e tecnologia Cooperazione sociale (occupazione, mercato del zione, relazioni industriali, ecc. ) Cooperazione culturale Informazione comunicazione lavoro, legisla- 6) Comitato trasporti Trasporti Trasporti marittimi Infrastrutture e reti transeuropee Poste e telecomunicazioni 7) Ambiente, energia e sviluppo regionale Ambiente e protezione contro i disastri naturali Energia Sicurezza nucleare Sviluppo regionale 8) Cooperazione nel settore doganale, Dogane statistica, droga e prevenzione delle atti- vit(cid:133) illecite e altre questioni relative alla giustizia e agli affari interni 9) Servizi finanziari, stabilimento e movi- menti di capitale Imposizione Cooperazione statistica Droga e riciclaggio del denaro Prevenzione delle attivit(cid:133) illecite Protocollo sull’origine e l’assistenza reciproca Banche, assicurazioni e altri servizi finanziari Promozione e tutela degli investimenti Circolazione dei lavoratori Diritto di stabilimento e servizi Movimenti di capitale e pagamenti Articolo AE 19-22, 79 23-24 Protocollo 3 70-72 65-67 68 69 106 26-37 74 76 90 91 93 Protocollo 2 73, 96 86 78 77 89 99 92 83 84 82 80 81 88 94-35 27 95 87, 97 98 Protocolli 4, 5 85 75 38-44 45-55 62-64


title: Eiropas Palamenta un Padomes Direktīva 1999/2/EK (1999. gada 22. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas ir apstrādātas ar jonizējošo radiāciju

eurovoc_concepts:
approximation of laws
food safety
food standard
foodstuff
health control
import (EU)
ionising radiation
irradiation
labelling
marketing standard

formats: html pdf print

text: 236 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/23. sēj. 31999L0002 13. 3. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 66/16 EIROPAS PALAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 1999/2/EK (1999. gada 22. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas ir apstrādātas ar jonizējošo radiāciju EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, būt iemesls raizēm par pārtikas apstarošanas izmantošanas sekām; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), saskaņā ar Līguma 189. b pantā noteikto procedūru (3), saskaņā ar Samierināšanas komitejas 1998. gada 9. decembrī apstiprināto kopīgo dokumentu, (1) (2) (3) tā kā atšķirības starp valstu tiesību aktiem attiecībā uz pār- tikas apstrādi ar jonizējošo radiāciju un to lietošanas nosa- cījumiem var kavēt brīvu pārtikas apriti un var radīt nevie- nādas konkurences apstākļus, tādējādi iespaidojot iekšējā tirgus darbību; tā kā jāparedz pasākumi, kas vērsti uz iekšējā tirgus vien- mērīgu darbību; tā kā iekšējais tirgus aptver teritoriju bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta brīva preču, perso- nu, pakalpojumu un kapitāla aprite; tā kā tas pašlaik neno- tiek, jo dalībvalstīs pastāv atšķirības attiecībā uz pārtikas apstarošanu, respektīvi, dažās tā ir atļauta, bet dažās — aiz- liegta; tā kā šo vispārīgo direktīvu pabeigs Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 22. februāra Direktīva 1999/3/EK, ar ko izveido ar jonizējošo radiāciju apstrādātas pārtikas un pārtikas sastāvdaļu Kopienas sarakstu (4), turpmāk tekstā “ieviešanas direktīva”; (4) tā kā dažās dalībvalstīs pārtikas apstarošana ir īpašs jautā- jums sabiedrības debatēs, un tā kā patērētājiem var (1) OV C 336, 30. 12. 1988. , 7. lpp. un OV C 303, 2. 12. 1989. , 15. lpp. (2) OV C 194, 31. 7. 1989. , 14. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1989. gada 11. oktobra atzinums (OV C 291, 20. 11. 1989. , 58. lpp. ), Padomes 1997. gada 27. oktobra kopējā nostāja (OV C 389, 22. 12. 1997. , 36. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1998. gada 18. februāra lēmums (OV C 80, 16. 3. 1998. , 130. lpp. ). Padomes 1999. gada 25. janvāra lēmums. Eiropas Parlamenta 1999. gada 28. janvāra lēmums. (4) OV L 66, 13. 3. 1999. , 24. lpp. (5) (6) (7) (8) tā kā līdz brīdim, kad spēkā stāsies Kopienas pozitīvais tās pārtikas saraksts, ko var apstrādāt ar jonizējošo radiāciju, ir lietderīgi, ka dalībvalstis saskaņā ar Līguma noteikumiem var turpināt piemērot esošos valstu ierobežojumus vai aiz- liegumus pārtikas jonizējošajai radiācijai un tās apstarotās pārtikas tirdzniecībai, kas nav iekļauta sākotnējā pozitīvajā sarakstā, ko izveido ieviešanas direktīva; tā kā noteikumos, kas attiecas uz jonizējošās radiācijas izmantošanu pārtikas apstrādē, pirmām kārtām jāņem vērā cilvēku veselības aizsardzības prasības un arī ekonomiskās un tehniskās vajadzības, ciktāl tās skar veselības aizsardzī- bu; tā kā ir piemērojama Padomes 1996. gada 13. maija Direk- tīva 96/29/Euratom, ar ko nosaka drošības pamatstandar- tus strādnieku un plašas sabiedrības veselības aizsardzībai pret bīstamību, kas rodas no jonizējošās radiācijas (5); tā kā apstiprinātajām apstarošanas iekārtām vajadzētu būt pakļautām oficiālai kontrolei ar pārbaudes sistēmu, kas jāizveido šīs direktīvas vajadzībām; (9) tā kā apstiprinātajām iestādēm vajadzētu veidot reģistru, lai nodrošinātu, ka ir ievēroti šīs direktīvas noteikumi; (10) tā kā Padomes 1978. gada 18. decembra Direktīvā 79/112/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attie- cībā uz pārdošanai gala patērētājam paredzētas pārtikas marķēšanu, prezentēšanu un reklamēšanu (6) jau ir pare- dzēti noteikumi, kas attiecas uz pārdošanai gala patērētā- jam paredzētas apstarotas pārtikas marķēšanu; (11) tā kā ir arī jānosaka atbilstīgi noteikumi ar jonizējošo radiā- ciju apstrādātas pārtikas marķēšanai, kas nav paredzēta gala patērētājam; (5) OV L 159, 29. 6. 1996. , 1. lpp. (6) OV L 33, 8. 2. 1979. , 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/4/EK (OV L 43, 14. 2. 1997. , 21. lpp. ). (12) (13) (15) (16) (17) 13/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 237 lēmumu pieņemšanas procedūru, kas tā kā neskarot noteikta Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā vai šajā direktīvā, vajadzētu konsultēties ar Pārtikas pētniecības komiteju, kas izveidota ar Lēmumu 74/234/EEK (1), par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz šo direktīvu un var ietekmēt sabiedrības veselību; IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants tā kā pārtiku var apstrādāt ar jonizējošo radiāciju tikai tad, ja ir pārtikas higiēnas nepieciešamība vai pierādāma tehnoloģiska vai citāda priekšrocība, vai labums patērētā- jam un ja tā ir veselīga un pienācīgā stāvoklī, jo jonizējošo radiāciju nevajadzētu izmantot kā aizstājēju higiēnas vai veselības praksei vai labai ražošanas vai lauksaimniecības praksei; (14) tā kā šo procesu nevajadzētu izmantot kā aizstājēju labai ražošanas darbībai, un tā kā šis nosacījums ir ievērots pār- tikai, kas uzskaitīta ieviešanas direktīvas pielikumā; tā kā visos gadījumos, kad Padome pilnvaro Komisiju ieviest noteikumus attiecībā uz pārtikas apstarošanu, jāpa- redz procedūra, kā dalībvalstis un Komisija cieši sadarbo- jas, izmantojot Pārtikas pastāvīgo komiteju un, nepiecieša- mības gadījumā, Pastāvīgo veterināro komiteju vai Augu aizsardzības pastāvīgo komiteju; tā kā ja šķiet, ka pārtikas apstrādes process ar jonizējošo radiāciju vai ar jonizējošo radiāciju apstrādātās pārtikas izmantošana, ko atļauj šī direktīva, satur veselības risku, dalībvalstīm jābūt tiesībām apturēt vai ierobežot šādu izmantošanu, vai samazināt ierobežojumus līdz lēmuma pieņemšanai Kopienas līmenī; 1. Šī direktīva attiecas uz tādas pārtikas un pārtikas sastāvdaļu (turpmāk tekstā “pārtika”) ražošanu, tirdzniecību un importu, kas apstrādātas ar jonizējošo radiāciju. 2. Šī direktīva neattiecas uz: a) pārtiku, kas pakļauta jonizējošajai radiācijai, ko rada mērīša- nas vai pārbaudes ierīces, ar noteikumu, ka absorbētā deva nav lielāka par 0,01 Gy pārbaudes ierīcēm, kas izmanto neitronus, un 0,5 Gy citos gadījumos, pie maksimālā radiācijas enerģijas līmeņa 10 MeV rentgena staru gadījumā, 14 MeV neitronu gadījumā un 5 MeV citos gadījumos; b) tādas pārtikas apstarošanu, kas ārstu uzraudzībā ir sagatavota patērētājiem, kuriem nepieciešama sterila diēta. 2. pants Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka apstaroto pārtiku var laist tirgū tikai tad, ja tā atbilst šīs direktīvas noteikumiem. 3. pants tā kā Padomes 1989. gada 14. jūnija Direktīva 89/397/EEK par oficiālo pārtikas kontroli (2) ļauj valsts izpildiestādēm izvēlēties līdzekļus un metodes; tā kā Padomes 1993. gada 29. oktobra Direktīva 93/99/EEK par papildu pasākumu priekšmetu attiecībā uz oficiālo pārtikas kontroli (3) nosaka kvalitātes standartus laboratorijām un pieprasa apstipri- nātu analīzes metožu izmantošanu, ja tās ir pieejamas; tā kā Direktīvas 93/99/EEK 5. pants ir piemērojams šīs direk- tīvas ieviešanas pārraudzībai; 1. Noteikumi, kas jāievēro, lai saņemtu atļauju apstrādāt pārtiku ar jonizējošo radiāciju, minēti I pielikumā. Apstrādes laikā pārti- kai jābūt derīgai lietošanai uzturā. 2. Apstarošanu var veikt, tikai izmantojot II pielikumā uzskaitī- tos avotus un saskaņā ar 7. panta 2. punktā minētā darbības kodeksa prasībām. Vispārējo vidējo absorbēto devu aprēķina saskaņā ar III pielikumu. (18) tā kā 1994. gada 20. decembrī tika noslēgts modus vivendi starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju attiecībā uz ieviešanas pasākumiem tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 189. b pantā minēto procedūru (4), (1) OV L 136, 20. 5. 1974. , 1. lpp. (2) OV L 186, 30. 6. 1989. , 23. lpp. (3) OV L 290, 24. 11. 1993. , 14. lpp. (4) OV C 102, 4. 4. 1996. , 1. lpp. 4. pants 1. Kopienas saraksts, kurā minēta pārtika, ko var apstrādāt ar jonizējošo radiāciju, un kurš izslēdz visus sarakstā neminētos pār- tikas veidus, kā arī maksimālās atļautās radiācijas devas ir noteik- tas ieviešanas direktīvā, ko pieņem saskaņā ar Līguma 100. a pantā minētajām procedūrām, ņemot vērā nosacījumus atļauju izsnieg- šanai, kas minēti I pielikumā. 238 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/23. sēj. 2. Šo sarakstu izveido pakāpeniski. savienojumā ar jebkādu ķīmisku apstrādi, kurai ir tāds pats mēr- ķis kā apstarošanas apstrādei. 3. Komisija izskata valstīs spēkā esošās atļaujas un pēc konsultē- šanās ar Pārtikas pētniecības komiteju saskaņā ar Līguma 100. a pantā paredzēto procedūru iesniedz priekšlikumus, kas vēr- sti uz saraksta izveidošanu. 2. Par izņēmumiem no 1. punkta var izlemt saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru. Vēlākais, 2000. gada 31. decembrī Komisija saskaņā ar Līguma 100. a pantu iesniedz priekšlikumu, kas paredzēts 1. punktā minētā pozitīvā saraksta pabeigšanai. 4. Līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, kas pieņemta, balstoties uz 3. punkta otrajā apakšpunktā minēto priekšlikumu, dalībval- stis var saglabāt esošās atļaujas attiecībā uz pārtikas apstrādi ar jonizējošo radiāciju ar noteikumu, ka: a) par attiecīgās pārtikas apstrādi izsniegts labvēlīgs Pārtikas pēt- niecības komitejas atzinums; b) vispārējā vidējā absorbētās radiācijas deva nepārsniedz robe- žu, ko ieteikusi Pārtikas pētniecības komiteja; c) jonizējošā apstarošanu un laišanu tirgū veic saskaņā ar šo direktīvu. 5. Līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, kas pieņemta, balstoties uz 3. punkta otrajā apakšpunktā minēto priekšlikumu, jebkura dalībvalsts var arī atļaut apstrādāt pārtiku, kurai apstrādes atļauju ja ir ievēroti saglabā cita dalībvalsts saskaņā ar 4. punktu, 4. punktā minētie noteikumi. 6. Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai un citām dalībval- stīm par atļaujām, kas saglabātas saskaņā ar 4. punktu vai piešķir- tas saskaņā ar 5. punktu, un par tām pievienotajiem noteiku- miem. Komisija publicē šos paziņojumus Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 7. Līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, kas pieņemta, balstoties uz 3. punkta otrajā apakšpunktā minēto priekšlikumu, dalībval- stis var saskaņā ar Līguma noteikumiem turpināt piemērot eso- šos valstu ierobežojumus vai aizliegumus pārtikas jonizējošajai apstarošanai un tās apstarotās pārtikas tirdzniecībai, kas nav iekļauta sākotnējā pozitīvajā sarakstā, ko izveido ar ieviešanas direktīvu. 6. pants Ar jonizējošo radiāciju apstrādātās pārtikas marķēšanu regulē šādi noteikumi. 1. Gala patērētājiem un produktu piegādātājiem paredzētu pro- duktu gadījumā: a) ja produkti tiek pārdoti kā atsevišķa prece, uz marķējuma ir teksts “apstarots” vai “apstrādāts ar jonizējošo radiāciju”, kā noteikts Direktīvas 79/112/EEK 5. panta 3. punktā. Neiesaiņotu produktu gadījumā šo tekstu parāda kopā ar produkta nosaukumu uz norādes vai uzraksta virs tvertnes, kur atrodas produkts, vai blakus tai; b) ja apstaroto produktu izmanto kā sastāvdaļu, šo tekstu pie- vieno apzīmējumam sastāvdaļu sarakstā. Neiesaiņotiem produktiem šo tekstu parāda kopā ar pro- dukta nosaukumu uz norādes vai uzraksta virs tvertnes, kur atrodas produkts, vai blakus tai; c) atkāpjoties no Direktīvas 79/112/EEK 6. panta 7. punkta, šis teksts ir jāpievieno, lai norādītu apstarotās sastāvdaļas, kas izmantotas sastāvdaļu maisījumā pārtikā, pat ja to saturs gala produktā ir mazāks par 25 %. 2. Tādiem produktiem, kas nav paredzēti gala patērētājiem un produktu piegādātājiem: a) iepriekšējā punktā minēto tekstu izmanto, lai norādītu gan apstrādātu pārtiku, gan sastāvdaļas, ko satur neapstarota pārtika; b) norāda vai nu tās iestādes nosaukumu un adresi, kas vei- kusi apstarošanu, vai arī tās atsauces numuru, kā noteikts 7. pantā. 3. Visos gadījumos jānorāda informācija par apstrādi dokumen- tos, kas pavada apstaroto pārtiku vai attiecas uz to. 5. pants 7. pants 1. Maksimālā radiācijas deva pārtikai var tikt dota daļās; taču maksimālo radiācijas devu, kas noteikta saskaņā ar 4. pantu, pār- izmantot sniegt nedrīkst. Apstarošanas apstrādi nedrīkst 1. Dalībvalstis informē Komisiju par kompetento iestādi vai ie- stādēm, kas ir atbildīgas par: 13/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 239 — iepriekšēju apstarošanas iekārtu apstiprināšanu, 8. pants — oficiāla atsauces numura piešķiršanu apstiprinātajām apstaro- šanas iekārtām, 1. Apstarošanas iekārtām, kas apstiprinātas saskaņā ar 7. pantu, par katru izmantoto jonizējošās radiācijas avotu jāprotokolē informācija, uzrādot par katru apstrādātās pārtikas partiju: — oficiālo kontroli un pārbaudi, a) apstarotās pārtikas īpašības un daudzumu; — apstiprinājuma atsaukšanu vai pārveidošanu. b) partijas numuru; 2. Apstiprinājumu piešķir tikai tad, ja iestāde: c) personu, kas pasūta apstarošanas apstrādi; — atbilst ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un Pasaules veselības organizācijas (PVO) Apvienotās Codex Alimentarius komisijas ieteiktajam pārtikas apstrādē izmanto- jamo radiācijas iekārtu ekspluatācijas starptautiskās prakses kodeksam (atsauce FAO/WHO/CAC, vol. XV edition 1) un citām papildu prasībām, ko var pieņemt saskaņā ar šīs direk- tīvas 12. pantā noteikto procedūru, — ieceļ personu, kas ir atbildīga par atbilstību visiem nosacīju- miem, kas nepieciešami procesa piemērošanai. 3. Katra dalībvalsts Komisijai nosūta: — to apstarošanas iestāžu nosaukumus, adreses un atsauces numurus, kuras tā apstiprinājusi, apstiprināšanas dokumenta tekstu un jebkuru lēmumu, kas atceļ vai atsauc apstiprinā- jumu. d) apstrādātās pārtikas saņēmēju; e) apstarošanas datumu; f) apstrādes laikā izmantotos iepakojuma materiālus; g) informāciju par apstarošanas procesa kontroli, kā noteikts III pielikumā, dozimetrisko pārbaudi un iegūtajiem rezultā- informāciju par absorbētās devas limitiem, tiem, zemāko un augstāko, un jonizējošās radiācijas veidu; jo īpaši h) atsauci uz sākotnējiem devas mērījumiem. 2. Šā panta 1. punktā minētie protokoli jāglabā piecus gadus. 3. Sīkus noteikumus par šī panta piemērošanu pieņem saskaņā ar 12. pantā minēto procedūru. Dalībvalstis arī katru gadu Komisijai nosūta: 9. pants — pārbaužu rezultātus, kas veiktas jonizējošās radiācijas iekār- tās, jo īpaši attiecībā uz apstrādāto produktu kategorijām un daudzumu un dotajām devām, — pārbaužu rezultātus, kas veikti produkta tirdzniecības stadijā. Dalībvalstis nodrošina, ka metodes, kas izmantotas, lai noteiktu apstrādi ar jonizējošo radiāciju, atbilst Direktīvas 85/591/EEK (1) pielikuma 1. un 2. punktam un jau ir vai, cik drīz vien iespējams, tiks standartizētas un apstiprinātas, vēlā- kais, līdz 2003. gada 1. janvārim. Dalībvalstis informē Komi- siju par izmantotajām metodēm, un Komisija izvērtē šo metožu izmantošanu un attīstību, ņemot vērā Pārtikas pētnie- cības komitejas atzinumu. 4. Balstoties uz datiem, kas sniegti saskaņā ar 3. punktu, Komi- sija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicē: — sīku informāciju par iestādēm, kā arī jebkurām pārmaiņām to statusā, — ziņojumu, kas balstīts uz informāciju, ko katru gadu nodro- šina valsts uzraudzības iestādes. (1) OV L 372, 31. 12. 1985. , 50. lpp. 1. Ar jonizējošo radiāciju apstrādātu pārtiku nedrīkst importēt no trešās valsts, izņemot gadījumus, ja: — tā atbilst noteikumiem, kas attiecas uz šo pārtiku, — to pavada dokumenti, kas uzrāda iestādes, kuras veikušas apstarošanas apstrādi, to nosaukumu un adresi, kā arī 8. pantā minēto informāciju, — tā ir apstrādāta apstarošanas iekārtā, ko apstiprinājusi Komi- sija un kas norādīta šī panta 2. punktā minētajā sarakstā. 2. a) Saskaņā ar 12. pantā minēto procedūru, Komisija izveido apstiprināto iekārtu sarakstu, par kurām oficiālā pārrau- dzība garantē, ka tās atbilst 7. panta prasībām. Lai izveidotu šo sarakstu, Komisija var uzdot ekspertiem tās vadībā veikt apstarošanas iekārtu novērtēšanu un pārbaudi trešās valstīs saskaņā ar Direktīvas 93/99/EEK 5. pantu. Komisija publicē šo sarakstu un visus tai veiktos grozīju- mus Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī; b) Komisija var noslēgt tehniskus līgumus ar kompetentām organizācijām trešajās valstīs par kārtību, kādā jāveic a) apakšpunktā minētā novērtēšana un pārbaude. 240 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/23. sēj. 10. pants Pārtikas iepakojuma materiāliem, kas tiks apstaroti, jābūt šim mērķim piemērotiem. 11. pants Grozījumus pielikumos, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas attīstību, pieņem saskaņā ar Līguma 100. a pantā noteikto kārtību. 12. pants 1. Kad jāievēro šajā pantā noteiktā kārtība, Komisijai palīdz Pastā- vīgā pārtikas komiteja, turpmāk tekstā “Komiteja”. Priekšsēdētājs nekavējoties pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pārstāvja pieprasījuma iesniedz lietu Komitejā. 2. Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai to pasākumu projektu, kas jāpieņem. Komiteja sniedz savu atzinumu par projektu ter- miņā, kuru atkarībā no jautājuma steidzamības var noteikt tās priekšsēdētājs. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā paredzēts gadījumam, kad Padomei jāpie- ņem lēmums pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju komitejā balsis vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. 3. a) Komisija pieņem paredzētos pasākumus, ja tie saskan ar Komitejas atzinumu; b) ja paredzētie pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par pieņemamajiem pasākumiem. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Ja trijos mēnešos kopš dienas, kad Komisija iesniegusi jau- tājumu izskatīšanai Padomē, Padome nav pieņēmusi lēmumu, ierosinātos pasākumus apstiprina Komisija. jums, ka atsevišķu veidu pārtikas apstarošana apdraud cilvēka veselību, lai gan tā atbilst šīs direktīvas noteikumiem, šī dalībvalsts var uz laiku pārtraukt vai ierobežot minēto noteikumu piemēro- šanu tās teritorijā. Tā nekavējoties par to informē citas dalībval- stis un Komisiju, minot šā lēmuma iemeslus. 2. Komisija, cik drīz vien iespējams, pārbauda 1. punktā minētos iemeslus Pastāvīgajā pārtikas komitejā; tā pieņem attiecīgus pasā- kumus saskaņā ar 12. pantā minēto kārtību. Dalībvalsts, kas pie- ņēmusi 1. punktā minēto lēmumu, var to paturēt spēkā, līdz pasā- kumi stājas spēkā. 3. Grozījumus šai direktīvai vai ieviešanas direktīvai var veikt saskaņā ar 12. pantā noteikto kārtību tikai līdz līmenim, kas nepieciešams, lai nodrošinātu sabiedrības veselības aizsardzību, un tie visos gadījumos nesniedzas tālāk par aizliegumiem vai iero- bežojumiem salīdzinājumā ar iepriekšējo juridisko situāciju. 15. pants Dalībvalstis pieņem normatīvos un administratīvos aktus tā, lai tie atbilstīgi šai direktīvai: — atļautu apstarotas pārtikas tirdzniecību un izmantošanu no 2000. gada 20. septembra, — aizliegtu šai direktīvai neatbilstīgas pārtikas tirdzniecību un izmantošanu no 2001. gada 20. marta. Par to tās tūlīt informē Komisiju. Dalībvalstis, pieņemot šos pasākumus, ietver tajos atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces. 16. pants Šī direktīva stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 13. pants Ar Pastāvīgo pārtikas komiteju konsultējas par jebkuru jautājumu, kas ir šīs direktīvas darbības jomā un kam varētu būt ietekme uz sabiedrības veselību. Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. 17. pants Briselē, 1999. gada 22. februārī 14. pants 1. Ja dalībvalstij, izvērtējot jaunu informācijas vai pēc šīs direktī- vas pieņemšanas pārskatot esošo informāciju, ir skaidrs pierādī- Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs J. M. GIL-ROBLES priekšsēdētājs K. -H. FUNKE 13/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 241 I PIELIKUMS NOTEIKUMI PĀRTIKAS APSTAROŠANAS ATĻAUJU IZSNIEGŠANAI 1. Pārtikas apstarošanu var atļaut tikai, ja: — pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, — tā neapdraud veselību un tiek veikta saskaņā ar ieteiktajiem noteikumiem, — tā dod labumu patērētājam, — to neizmanto kā aizstājēju higiēnas vai veselības praksei, vai labai ražošanas vai lauksaimniecības praksei. 2. Pārtikas apstarošanu var izmantot tikai šādiem mērķiem: — samazināt saslimstību ar pārtikas izraisītām slimībām, iznīcinot patogēnus organismus, — samazināt pārtikas bojāšanos, kavējot vai aizturot sadalīšanās procesu un iznīcinot organismus, kas veicina bojāšanos, — samazināt pārtikas zudumus, kas rodas, priekšlaicīgi nogatavojoties, asnojot vai dīgstot, — atbrīvot pārtiku no organismiem, kas ir kaitīgi augiem vai augu produktiem. 242 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/23. sēj. II PIELIKUMS JONIZĒJOŠĀS RADIĀCIJAS AVOTI Pārtiku var apstrādāt tikai ar šādiem jonizējošās radiācijas avotiem: a) gamma stariem no radionuklīdiem 60Co vai 137Cs; b) rentgenstariem, ko rada starojuma iekārtas, kuras darbojas ar nominālo enerģijas (maksimālās kvantu enerģijas) līmeni, kas ir 5 MeV, vai zem tā; c) elektroniem, ko rada starojuma iekārtas, kuras darbojas ar nominālo enerģijas (maksimālās kvantu enerģijas) līme- ni, kas ir 10 MeV, vai zem tā. 13/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 243 III PIELIKUMS 1. DOZIMETRIJA Vispārējā vidējā absorbētā deva Lai noteiktu tādas pārtikas veselīgumu, kas apstrādāta ar vispārējo vidējo devu, kura ir 10 kGy vai mazāka, var pieņemt, ka visas radiācijas ķīmiskās sekas šajā konkrētajā devas diapazonā ir proporcionālas devai. Vispārējo vidējo devu, D, aprēķina ar šādu integrāli no kopējā preču tilpuma: kur M = apstrādātā parauga kopējā masa, p = vietējais blīvums punktā (x, y, z), d = vietējā absorbētā deva punktā (x, y, z), dV = dx dy dz, bezgalīgi mazs tilpuma elements, kuru reālos gadījumos izsaka kā tilpuma daļas. Vispārējo vidējo absorbēto devu var noteikt tieši homogēniem produktiem vai neiesaiņotām precēm ar acīmre- dzamu homogēnu blīvumu, izvietojot atbilstīgu dozimetru daudzumu stratēģiski un izlases veidā pa visu preču tilpumu. Pēc šādā veidā noteiktas devas izplatības var aprēķināt vidējo, kas ir vispārējā vidējā absorbētā deva. Ja pareizi noteikta devas sadalījuma līkne visā produktā, ir zināma maksimālās un minimālās devas pozīcija. Pro- dukta paraugu sērijā devas sadalījuma mērījumu šajās divās pozīcijās var izmantot, lai aprēķinātu vispārējo vidējo devu. Dažos gadījumos minimālās devas (D cīzi uzrādīs vispārējo devu, t. i. , šādā gadījumā: min) un maksimālās devas (D max) vidējo vērtību vidējā vērtība samērā pre- Vispārējā vidējā deva ≈ max + D D 2 min attiecībai nevajadzētu pārsniegt 3. D max D min 2. PROCEDŪRAS 2. 1. Pirms kārtējās noteiktas kategorijas pārtikas apstarošanas sākšanas apstarošanas iestādē nosaka minimālās un maksimālās devas atrašanos, veicot devas mērījumus visā produkta apjomā. Šos apstiprināšanas mērījumus veic atbilstīgu skaitu reižu (piemēram, 3-5), lai ietvertu variācijas produkta blīvumā vai ģeometrijā. 2. 2. Mērījumi jāatkārto, tiklīdz mainās produkts, tā ģeometrija vai apstarošanas apstākļi. 2. 3. Procesa laikā kārtējos devas mērījumus veic, lai nodrošinātu, ka devas limiti nav pārsniegti. Mērījumus veic, novietojot dozimetrus maksimālās vai minimālās devas atrašanās vietās vai atsauces stāvoklī. Devai atsauces stā- voklī jābūt kvantitatīvi savienotai ar maksimālo un minimālo devu. Atsauces stāvoklim jāatrodas izdevīgā punktā produktā vai tur, kur devas pārmaiņas ir zemas. 2. 4. Kārtējie devas mērījumi jāveic katrai partijai ar regulāriem intervāliem ražošanas laikā. 2. 5. Gadījumos, kad tiek apstaroti šķidri, neiepakoti produkti, minimālās un maksimālās devas atrašanos noteikt nevar. Šādos gadījumos ir vēlams izvietot dozimetrus izlases veidā, lai noteiktu devu galējās vērtības. 2. 6. Devas mērījumi jāveic, izmantojot atzītas dozimetrijas sistēmas, un mērījumiem jābūt salīdzināmiem ar primā- rajām normām. 2. 7. Apstarošanas laikā jākontrolē un pastāvīgi jāprotokolē konkrēti iekārtas parametri. Radionuklīdu iekārtām para- metros iekļauj arī produkta transporta ātrumu vai radiācijas zonā pavadīto laiku un pozitīvo norādi pareizam starojuma iekārtas stāvoklim. Akseleratoru iekārtām parametros iekļauj produkta transporta ātrumu un enerģijas līmeni, elektronu plūsmas un iekārtas skenera platumu


title: 1999/162/EG: Besluit van de Raad van 22 februari 1999 houdende benoeming van een lid van het Comité van de Regio's

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
appointment of staff

text: L 54/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 3. 1999 BESLUIT VAN DE RAAD van 22 februari 1999 houdende benoeming van een lid van het Comit(cid:130) van de Regio’s (1999/162/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 198 A, Gelet op Besluit 98/110/EG van de Raad (1) houdende benoeming van de leden en plaatsvervangers van het Comit(cid:130) van de Regio’s, Overwegende dat in bovengenoemd Comit(cid:130) een zetel van plaatsvervangend lid is vr¶ge- komen door het aftreden van de heer Arnold Vaatz, plaatsvervangend lid, waarvan de Raad op 29 januari 1999 in kennis is gesteld; Gezien de voordracht van de Duitse regering, BESLUIT: Enig artikel De heer Mathias R(cid:148)ssler wordt benoemd tot plaatsvervangend lid van het Comit(cid:130) van de Regio’s, ter vervanging van de heer Arnold Vaatz, en wel voor de verdere duur van diens ambtsterm¶n, dat wil zeggen tot en met 25 januari 2002. Gedaan te Luxemburg, 22 februari 1999. Voor de Raad De Voorzitter H. -F. von PLOETZ (1) PB L 28 van 4. 2. 1998, blz. 19


title: A Tanács 1999/194/EK határozata (1999. február 22.) az Európai Gazdasági Közösség és a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság, valamint a Panamai Köztársaság között létrejött együttműködési keretmegállapodás megkötéséről

eurovoc_concepts:
Central America
agreement (EU)
cooperation agreement
framework agreement

text: 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 21 31999D0194 L 63/38 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 3. 12. A TANÁCS HATÁROZATA (1999. február 22. ) az Európai Gazdasági Közösség és a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság, valamint a Panamai Köztársaság között létrejött együttműködési keretmegállapodás megkötéséről (1999/194/EK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 113. és 130y. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdésének első mondatával, és (3) bekezdésének első albekez- désével, tekintettel a Bizottság javaslatára, (1) tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), mivel a külső gazdasági kapcsolatok terén kitűzött közösségi célok megvalósítása érdekében a Közösségnek jóvá kell hagynia a Costa Ricai Köztársasággal, a Salvadori Köztársasággal, a Guate- malai Köztársasággal, a Hondurasi Köztársasággal, a Nicaraguai Köztársasággal és a Panamai Köztársasággal megkötött együttmű- ködési keretmegállapodást, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk Az Európai Gazdasági Közösség és a Costa Ricai Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság, valamint a Panamai Köztársaság közötti a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja. együttműködési keretmegállapodást A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz. 2. cikk A megállapodás 37. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg. 3. cikk A megállapodás 33. cikkével felállított vegyes bizottságban a Közösséget – a tagállamok képviselőinek támogatásával – az Európai Közösségek Bizottsága képviseli. 4. cikk Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Kelt Luxembourgban, 1999. február 22-én. a Tanács részéről az elnök H. -F. von PLOETZ (1) HL C 77. , 1993. 3. 18. , 30. o. (2) HL C 255. , 1993. 9. 20. , 167. o


title: Decisión nº 477/1999/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 22 de febrero de 1999 que modifica la Decisión nº 719/96/CE por la que se aprueba un programa de apoyo comunitario a las actividades artísticas y culturales de dimensión europea (Calidoscopio)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
action programme
arts
cultural heritage
cultural policy

text: L 57/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 5. 3. 1999 DECISI(cid:222)N No 477/1999/CE DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO de 22 de febrero de 1999 que modifica la Decisi(cid:155)n no 719/96/CE por la que se aprueba un programa de apoyo comunitario a las actividades art(cid:146)sticas y culturales de dimensi(cid:155)n europea (Calidoscopio) EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su art(cid:146)culo 128, Considerando que, a la espera de la adopci(cid:155)n de dicha Propuesta, es necesario garantizar la continuidad de la acci(cid:155)n cultural de la Comunidad Europea en los (cid:145)mbitos cubiertos por el programa Calidoscopio, Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n (1), DECIDEN: Visto el dictamen del Comit(cid:130) de las Regiones (2), De conformidad con el procedimiento previsto en el ar- t(cid:146)culo 189 B del Tratado (3), Considerando que en virtud de la Decisi(cid:155)n no 719/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (4), se estableci(cid:155) un programa de apoyo a las actividades art(cid:146)sticas y culturales de dimensi(cid:155)n europea (programa «Calidoscopio») para el per(cid:146)odo comprendido entre el 1 de enero de 1996 y el 31 de diciembre de 1998; Considerando que el p(cid:145)rrafo tercero del art(cid:146)culo 8 de dicha Decisi(cid:155)n contempla la adopci(cid:155)n de todas las medidas apropiadas para evitar una interrupci(cid:155)n del programa as(cid:146) establecido; Considerando que, con fecha de 28 de mayo de 1998, la Comisi(cid:155)n present(cid:155) al Parlamento Europeo y al Consejo una Propuesta de Decisi(cid:155)n que establece un (cid:156)nico instru- mento de financiaci(cid:155)n y programaci(cid:155)n para la coopera- ci(cid:155)n cultural para el per(cid:146)odo que va del 1 de enero del a(cid:157)o 2000 al 31 de diciembre del a(cid:157)o 2004; Art(cid:146)culo 1 La Decisi(cid:155)n no 719/96/CE se modifica de la siguiente manera: 1) En el art(cid:146)culo 1, la fecha de «31 de diciembre de 1998» se sustituye por la de «31 de diciembre de 1999». 2) En el art(cid:146)culo 6, el importe de «26,5 millones de ecus» se sustituye por el de «36,7 millones de EUR». Art(cid:146)culo 2 La presente Decisi(cid:155)n entrar(cid:145) en vigor el 1 de enero de 1999. Hecho en Bruselas, el 22 de febrero de 1999. Por el Parlamento Europeo Por el Consejo El Presidente J. M. GIL-ROBLES El Presidente K. -H. FUNKE (1) DO C 319 de 16. 10. 1998, p. 14 y DO C 372 de 2. 12. 1998, p. 30. (2) DO C 51 de 22. 2. 1999, p. 92. (3) Dictamen del Parlamento Europeo, de 9 de octubre de 1998 (DO C 328 de 26. 10. 1998, p. 238), Posici(cid:155)n Com(cid:156)n del Consejo, de 20 de noviembre de 1998 (DO C 404 de 23. 12. 1998, p. 19) y Decisi(cid:155)n del Parlamento Europeo, de 17 de diciembre de 1998 (a(cid:156)n no publicada en el Diario Oficial). Decisi(cid:155)n del Consejo, de 8 de febrero de 1999. (4) DO L 99 de 20. 4. 1996, p. 20


title: Decisión n° 1/1999 del Consejo de asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Eslovenia, por otra, de 22 de febrero de 1999, por la que se adopta su reglamento interno - Reglamento interno del Comité de asociación

text: 10. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 96/13 II (Actos cuya publicaci(cid:155)n no es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) CONSEJO DECISI(cid:222)N No 1/1999 DEL CONSEJO DE ASOCIACI(cid:222)N entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la Rep(cid:156)blica de Eslovenia, por otra de 22 de febrero de 1999 por la que se adopta su reglamento interno (1999/247/CE) EL CONSEJO DE ASOCIACI(cid:222)N, Visto el Acuerdo europeo por el que se crea una asocia- ci(cid:155)n entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la Rep(cid:156)blica de Eslovenia, por otra, y, en particular, sus art(cid:146)culos 110, 111, 112, 113, 114 y 115, Considerando que dicho Acuerdo entr(cid:155) en vigor el 1 de febrero de 1999, DECIDE: Art(cid:146)culo 1 Presidencia El Consejo de asociaci(cid:155)n estar(cid:145) presidido en per(cid:146)odos alternativos de doce meses por un representante del Consejo de la Uni(cid:155)n Europea, en nombre de la Comu- nidad y de sus Estados miembros, y por uno del Gobierno de la Rep(cid:156)blica de Eslovenia. El primer per(cid:146)odo comen- zar(cid:145) en la fecha del primer Consejo de asociaci(cid:155)n y finali- zar(cid:145) el 31 de diciembre de 1999. de las sesiones del Consejo de la Uni(cid:155)n Europea, en la fecha que decidan ambas partes. Las reuniones del Consejo de asociaci(cid:155)n las convocar(cid:145)n conjuntamente los Secretarios del Consejo de asociaci(cid:155)n de acuerdo con el Presidente. Art(cid:146)culo 3 Representaci(cid:155)n En caso de no poder asistir a una reuni(cid:155)n, los miembros del Consejo de asociaci(cid:155)n podr(cid:145)n enviar representantes. Cuando un miembro desee hacer uso de esta posibilidad, deber(cid:145) notificar al Presidente el nombre de su represen- tante antes de la reuni(cid:155)n en la que vaya a ser represen- tado. El representante de un miembro del Consejo de asocia- ci(cid:155)n ejercer(cid:145) todos los derechos de dicho miembro. Art(cid:146)culo 4 Delegaciones Art(cid:146)culo 2 Reuniones Una vez al a(cid:157)o, el Consejo de asociaci(cid:155)n celebrar(cid:145) una reuni(cid:155)n ministerial ordinaria. Podr(cid:145) convocar asimismo sesiones extraordinarias a petici(cid:155)n de una de las partes y previo acuerdo de la otra. las partes no acordaren otra cosa, Si las sesiones del Consejo de asociaci(cid:155)n se celebrar(cid:145)n en el lugar habitual Los miembros del Consejo de asociaci(cid:155)n podr(cid:145)n ir acom- pa(cid:157)ados de funcionarios. Antes de cada reuni(cid:155)n, se informar(cid:145) al Presidente de la composici(cid:155)n prevista para las delegaciones de cada parte. Cuando en el orden del d(cid:146)a figuren asuntos que afecten al Banco Europeo de Inversiones, un representante de (cid:130)ste asistir(cid:145) a las reuniones del Consejo de asociaci(cid:155)n como observador. L 96/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 4. 1999 El Consejo de asociaci(cid:155)n podr(cid:145) invitar a sus reuniones a personas que no sean miembros del mismo con el fin de recabar informaci(cid:155)n sobre cuestiones concretas. Art(cid:146)culo 5 Secretar(cid:146)a Un funcionario de la Secretar(cid:146)a General del Consejo de la Uni(cid:155)n Europea y uno de la Misi(cid:155)n de la Rep(cid:156)blica de Eslovenia las ejercer(cid:145)n conjuntamente funciones de Secretario del Consejo de asociaci(cid:155)n. en Bruselas Art(cid:146)culo 6 Correspondencia La correspondencia destinada al Consejo de asociaci(cid:155)n se dirigir(cid:145) al Presidente del Consejo de asociaci(cid:155)n, en la Secretaria General del Consejo de la Uni(cid:155)n Europea. Los dos Secretarios se encargar(cid:145)n de que dicha correspon- dencia llegue al Presidente del Consejo de asociaci(cid:155)n y, si procede, se distribuya a los restantes miembros. En tal caso, los destinatarios ser(cid:145)n la Secretar(cid:146)a General de la Comisi(cid:155)n, las Representaciones Permanentes de los Estados miembros y la Misi(cid:155)n de la Rep(cid:156)blica de Eslo- venia en Bruselas. Las comunicaciones del Presidente del Consejo de asocia- ci(cid:155)n las remitir(cid:145)n a sus destinatarios los dos Secretarios, quienes las har(cid:145)n llegar asimismo, si procede, a los restantes miembros, en las direcciones indicadas en el p(cid:145)rrafo anterior. Art(cid:146)culo 7 Publicidad Salvo decisi(cid:155)n en contrario, las reuniones del Consejo de asociaci(cid:155)n no ser(cid:145)n p(cid:156)blicas. Art(cid:146)culo 8 Orden del d(cid:146)a de las reuniones 1. El Presidente elaborar(cid:145) para cada reuni(cid:155)n un orden del d(cid:146)a provisional que remitir(cid:145)n los Secretarios del Consejo de asociaci(cid:155)n a los destinatarios mencionados en el art(cid:146)culo 6 a m(cid:145)s tardar quince d(cid:146)as antes del comienzo de la reuni(cid:155)n. En el orden del d(cid:146)a provisional figurar(cid:145)n los asuntos cuya inclusi(cid:155)n se haya solicitado al Presidente a m(cid:145)s tardar veinti(cid:156)n d(cid:146)as antes del comienzo de la reuni(cid:155)n, con la salvedad de que s(cid:155)lo figurar(cid:145)n en el mismo las cuestiones cuya documentaci(cid:155)n de referencia haya sido remitida a los Secretarios a m(cid:145)s tardar en la fecha en que se d(cid:130) a conocer el orden del d(cid:146)a. El orden del d(cid:146)a deber(cid:145) ser aprobado por el Consejo de asociaci(cid:155)n al comienzo de cada reuni(cid:155)n. Por acuerdo de ambas partes, podr(cid:145)n incluirse puntos que no aparec(cid:146)an en el orden del d(cid:146)a provisional. 2. De acuerdo con ambas partes, el Presidente podr(cid:145) reducir los plazos mencionados en el apartado 1, con el fin de atender a las exigencias de casos particulares. Art(cid:146)culo 9 Actas Los dos Secretarios levantar(cid:145)n proyectos de acta de cada reuni(cid:155)n. Por regla general, se indicar(cid:145)n en el acta respecto de cada punto del orden del d(cid:146)a: (cid:190) la documentaci(cid:155)n presentada al Consejo de asocia- ci(cid:155)n; (cid:190) las declaraciones cuya inclusi(cid:155)n ha solicitado un miembro del Consejo de asociaci(cid:155)n; (cid:190) las decisiones y recomendaciones adoptadas, las decla- raciones acordadas y las conclusiones. El proyecto de acta se someter(cid:145) a la aprobaci(cid:155)n del Consejo de asociaci(cid:155)n. En caso de ser aprobada, firmar(cid:145)n el acta el Presidente y ambos Secretarios. El acta se conservar(cid:145) en los archivos de la Secretar(cid:146)a General del Consejo de la Uni(cid:155)n Europea, que actuar(cid:145) como deposi- taria de los documentos de la Asociaci(cid:155)n; a cada uno de los destinatarios mencionados en el art(cid:146)culo 6 se le remi- tir(cid:145) una copia certificada. Art(cid:146)culo 10 Decisiones y recomendaciones El Consejo de asociaci(cid:155)n adoptar(cid:145) sus decisiones y 1. recomendaciones por com(cid:156)n acuerdo de las partes. Por acuerdo de ambas partes, el Consejo de asociaci(cid:155)n podr(cid:145) adoptar decisiones o recomendaciones por el proce- dimiento escrito en los per(cid:146)odos entre dos sesiones. 2. Las decisiones y recomendaciones del Consejo de asociaci(cid:155)n con arreglo al art(cid:146)culo 112 del Acuerdo europeo llevar(cid:145)n respectivamente el t(cid:146)tulo de «Decisi(cid:155)n» y «Recomendaci(cid:155)n», seguido de un n(cid:156)mero de serie, de la fecha de su adopci(cid:155)n y de la descripci(cid:155)n de su objeto. Las decisiones y recomendaciones del Consejo de asocia- ci(cid:155)n llevar(cid:145)n la firma del Presidente y ser(cid:145)n autenticadas por ambos Secretarios. Las decisiones y recomendaciones se remitir(cid:145)n a cada uno de los destinatarios mencionados en el art(cid:146)culo 6. Cada Parte podr(cid:145) decidir la publicaci(cid:155)n de decisiones y recomendaciones del Consejo de asociaci(cid:155)n en su respec- tiva publicaci(cid:155)n oficial (el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas y el Uradni List Republike Slovenije). 10. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 96/15 Art(cid:146)culo 11 Lenguas Las lenguas oficiales del Consejo de asociaci(cid:155)n ser(cid:145)n las lenguas oficiales de ambas partes. Salvo decisi(cid:155)n en contrario, el Consejo de asociaci(cid:155)n se basar(cid:145) para sus debates en documentaci(cid:155)n redactada en dichas lenguas. Art(cid:146)culo 12 Gastos La Comunidad y la Rep(cid:156)blica de Eslovenia sufragar(cid:145)n por separado los gastos generados por su participaci(cid:155)n en las reuniones del Consejo de asociaci(cid:155)n, por lo que respecta a personal, viajes y manutenci(cid:155)n, correos y telecomunica- ciones. Los gastos en concepto de interpretaci(cid:155)n en las reuniones, traducci(cid:155)n y reproducci(cid:155)n de documentos correr(cid:145)n a cargo de la Comunidad, a excepci(cid:155)n de los derivados de la interpretaci(cid:155)n o traducci(cid:155)n del esloveno o al esloveno, que correr(cid:145)n por cuenta de la Rep(cid:156)blica de Eslovenia. Los dem(cid:145)s gastos relativos a Ia organizaci(cid:155)n material de las reuniones los sufragar(cid:145) la parte anfitriona. Art(cid:146)culo 13 Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n 1. Se crea un Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n que asistir(cid:145) al Consejo de asociaci(cid:155)n en el desempe(cid:157)o de sus funciones. Estar(cid:145) compuesto, por una parte, por representantes de los miembros del Consejo de la Uni(cid:155)n Europea y por miem- bros de la Comisi(cid:155)n de las Comunidades Europeas, y, por otra, por representantes del Gobierno esloveno que habr(cid:145)n de ser, por lo general, altos funcionarios. El Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n preparar(cid:145) las reuniones y 2. las deliberaciones del Consejo de asociaci(cid:155)n, ejecutar(cid:145) las decisiones de (cid:130)ste cuando proceda y, en general, garanti- zar(cid:145) la continuidad de la relaci(cid:155)n de asociaci(cid:155)n y el correcto funcionamiento del Acuerdo europeo. Tratar(cid:145) cualquier cuesti(cid:155)n que le remita el Consejo de asociaci(cid:155)n, as(cid:146) como todos los asuntos que pudieran plantearse en la aplicaci(cid:155)n cotidiana del Acuerdo europeo. Someter(cid:145) a la aprobaci(cid:155)n del Consejo de asociaci(cid:155)n propuestas o proyectos de decisi(cid:155)n o recomendaci(cid:155)n. 3. En los casos en los que el Acuerdo europeo menciona la obligaci(cid:155)n o la posibilidad de consulta, (cid:130)sta podr(cid:145) hacerse en el seno del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n. Si ambas partes as(cid:146) lo acuerdan, dichas consultas podr(cid:145)n continuar en el Consejo de asociaci(cid:155)n. El reglamento interno del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n 4. figura como anexo a la presente Decisi(cid:155)n. Art(cid:146)culo 14 Subcomit(cid:130)s y grupos especiales Los subcomit(cid:130)s, mencionados en el art(cid:146)culo 115 del Acuerdo europeo, se enumeran en el anexo II de la presente Decisi(cid:155)n. Los subcomit(cid:130)s estar(cid:145)n supeditados a la autoridad del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n al que presentar(cid:145)n un informe tras cada una de sus reuniones. El Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n podr(cid:145) decidir la supresi(cid:155)n de subcomit(cid:130)s o grupos, la modificaci(cid:155)n de su mandato o la creaci(cid:155)n de nuevos subcomit(cid:130)s o grupos que le asistan en el desempe(cid:157)o de sus funciones. Dichos subcomit(cid:130)s o grupos carecer(cid:145)n de poderes deciso- rios. Hecho en Bruselas, el 22 de febrero de 1999. Por el Consejo de asociaci(cid:155)n El Presidente J. FISCHER L 96/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 4. 1999 ANEXO I REGLAMENTO INTERNO DEL COMIT(cid:144) DE ASOCIACI(cid:222)N Art(cid:146)culo 1 Presidencia El Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n estar(cid:145) presidido en per(cid:146)odos alternativos de doce meses por un representante de la Comisi(cid:155)n Europea, en nombre de la Comunidad y de sus Estados miembros, y por un representante del Gobierno de la Rep(cid:156)blica de Eslovenia. El primer per(cid:146)odo dar(cid:145) comienzo en la fecha del primer Consejo de asociaci(cid:155)n y finalizar(cid:145) el 31 de diciembre de 1999. Art(cid:146)culo 2 Reuniones El Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n se reunir(cid:145) cuando las circunstan- cias lo aconsejen y por acuerdo de ambas partes. El lugar y la fecha de cada reuni(cid:155)n del Comit(cid:130) de asocia- ci(cid:155)n ser(cid:145)n fijados por acuerdo de ambas partes. Las reuniones del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n ser(cid:145)n convocadas por su Presidente. Art(cid:146)culo 3 Delegaciones Art(cid:146)culo 6 Orden del d(cid:146)a de las reuniones 1. El Presidente elaborar(cid:145) para cada reuni(cid:155)n un orden del d(cid:146)a provisional que remitir(cid:145)n los Secretarios del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n a los destinatarios mencionados en el art(cid:146)culo 4 a m(cid:145)s tardar quince d(cid:146)as antes del comienzo de la reuni(cid:155)n. En el orden del d(cid:146)a provisional figurar(cid:145)n los asuntos cuya inclusi(cid:155)n se haya solicitado al Presidente a m(cid:145)s tardar veinti(cid:156)n d(cid:146)as antes del comienzo de la reuni(cid:155)n, con la salvedad de que s(cid:155)lo figurar(cid:145)n en el mismo las cuestiones cuya documentaci(cid:155)n de referencia haya sido remitida a los Secretarios a m(cid:145)s tardar en la fecha en que se d(cid:130) a conocer el orden del d(cid:146)a. El Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n podr(cid:145) invitar a sus reuniones a expertos con el fin de recabar informaci(cid:155)n sobre cues- tiones concretas. El orden del d(cid:146)a deber(cid:145) ser aprobado por el Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n al comienzo de cada reuni(cid:155)n. Por acuerdo de ambas partes, podr(cid:145)n incluirse puntos que no aparec(cid:146)an en el orden del dia provisional. 2. De acuerdo con ambas partes, el Presidente podr(cid:145) reducir los plazos mencionados en el apartado 1, con el fin de atender a los requisitos de casos particulares. Antes de cada reuni(cid:155)n, se informar(cid:145) al Presidente de la composici(cid:155)n prevista para la delegaci(cid:155)n de cada parte. Art(cid:146)culo 7 Actas Art(cid:146)culo 4 Secretar(cid:146)a Un funcionario de la Comisi(cid:155)n Europea y uno del Gobierno de la Rep(cid:156)blica de Eslovenia ejercer(cid:145)n conjun- tamente las funciones de Secretario del Comit(cid:130) de asocia- ci(cid:155)n. Todas las comunicaciones dirigidas al Presidente del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n o que emanen de (cid:130)ste en el marco de la presente Decisi(cid:155)n se remitir(cid:145)n a los Secretarios del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n y a los Secretarios y al Presidente del Consejo de asociaci(cid:155)n. Art(cid:146)culo 5 Publicidad Salvo decisi(cid:155)n en contrario, las reuniones del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n no ser(cid:145)n p(cid:156)blicas. Habr(cid:145) de levantarse acta de cada reuni(cid:155)n, que se basar(cid:145) en un resumen que realice el Presidente de las conclusiones alcanzadas por el Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n. Tras ser adoptada por el Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n, el acta deber(cid:145) ser firmada por el Presidente y por ambos Secreta- rios y archivada por cada una de las partes. A cada uno de los destinatarios mencionados en el art(cid:146)culo 4 se les remi- tir(cid:145) una copia del acta. Art(cid:146)culo 8 Deliberaciones En los casos espec(cid:146)ficos en que el Consejo de asociaci(cid:155)n, conforme al apartado 2 del art(cid:146)culo 114 del Acuerdo europeo, faculte al Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n para adoptar decisiones o recomendaciones, dichos actos llevar(cid:145)n respectivamente el t(cid:146)tulo de «Decisi(cid:155)n» y «Recomenda- ci(cid:155)n», seguido de un n(cid:156)mero de serie, de la fecha de su adopci(cid:155)n y de la descripci(cid:155)n de su objeto. Las decisiones y recomendaciones se elaborar(cid:145)n de com(cid:156)n acuerdo entre las Partes. 10. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 96/17 El Presidente firmar(cid:145) las decisiones y recomendaciones del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n, que ser(cid:145)n autenticadas por ambos Secretarios y remitidas a los destinatarios mencionados en el art(cid:146)culo 4 del presente anexo. Cada Parte podr(cid:145) acordar la publicaci(cid:155)n de las decisiones y recomendaciones del mencionado Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n en su respectiva publicaci(cid:155)n oficial (es decir, el Diario Oficial de las Comunidades y el Uradni List Republike Slovenije). Art(cid:146)culo 9 Gastos La Comunidad y la Rep(cid:156)blica de Eslovenia sufragar(cid:145)n por separado los gastos generados por su participaci(cid:155)n en las reuniones del Comit(cid:130) de asociaci(cid:155)n y de sus subcomit(cid:130)s y grupos de trabajo, por lo que respecta a personal, viajes y manutenci(cid:155)n, correos y telecomunicaciones. Los gastos en concepto de interpretaci(cid:155)n en las reuniones, traducci(cid:155)n y reproducci(cid:155)n de docu- mentos correr(cid:145)n a cargo de la Comunidad, a excepci(cid:155)n de los derivados de la interpretaci(cid:155)n o traducci(cid:155)n del esloveno o al esloveno, que correr(cid:145)n por cuenta de la Rep(cid:156)blica de Eslovenia. Los dem(cid:145)s gastos relativos a la organizaci(cid:155)n material de las reuniones los sufragar(cid:145) la Parte anfitriona. L 96/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 4. 1999 ANEXO II ACUERDO EUROPEO CE-ESLOVENIA ESTRUCTURA PROPUESTA PARA LOS SUBCOMIT(cid:144)S MULTIDISCIPLINARES T(cid:146)tulo Competencias Acuerdo europeo 1) Agricultura y pesca 2) Aproximaci(cid:155)n de las competencias programas comunitarios y apertura Agricultura Pesca Productos agr(cid:146)colas transformados de los legislaciones, Approximaci(cid:155)n de las legislaciones (todos los (cid:145)mbitos) Libro Blanco sobre la integraci(cid:155)n del mercado interior Competencia Propiedad intelectual e industrial Contratos p(cid:156)blicos Administraci(cid:155)n p(cid:156)blica Programas comunitarios 3) Comercio, industria, productos de la Cuestiones comerciales CECA y protecci(cid:155)n de los consumi- Cooperaci(cid:155)n industrial dores Normas y evaluaci(cid:155)n de la conformidad Turismo Peque(cid:157)as y medianas empresas Protecci(cid:155)n de los consumidores Carb(cid:155)n y acero 4) Cuestiones econ(cid:155)micas Cuestiones econ(cid:155)micas Pol(cid:146)tica monetaria 5) Recursos humanos, investigaci(cid:155)n, Educaci(cid:155)n y formaci(cid:155)n desarrollo tecnol(cid:155)gico y pol(cid:146)tica social Ciencia y tecnolog(cid:146)a 6) Transportes (empleo, mercado laboral, Cooperaci(cid:155)n social ciones del trabajo, et. ) Cooperaci(cid:155)n cultural Informaci(cid:155)n y comunicaci(cid:155)n legislaci(cid:155)n, rela- Transportes Trasporte mar(cid:146)timo Infrastructura y redes transeuropeas Correos y telecomunicaciones 7) Medio ambiente, energ(cid:146)a y desarrollo Medio ambiente y protecci(cid:155)n contra las cat(cid:145)strofes naturales regional Energ(cid:146)a Seguridad nuclear Desarrollo regional 8) Cooperaci(cid:155)n en el (cid:145)mbito aduanero, Aduanas estad(cid:146)stico, de la droga y la prevenci(cid:155)n de las actividades ilegales Fiscalidad Cooperaci(cid:155)n en el (cid:145)mbito estad(cid:146)stico Lucha contra la droga y el blanqueo de dinero Prevenci(cid:155)n de las actividades ilegales Protocolo relativo al origen y la asistencia mutua 19-22, 79 23-24 Protocolo no 3 70-72 65-67 68 69 106 26-37 74 76 90 91 93 Protocolo no 2 73, 96 86 78 77 89 99 92 83 84 82 80 81 88 94-35 27 95 87, 97 98 Protocolos nos 4 y 5 9) Servicios financieros y derecho de esta- blecimiento y movimientos de capitales Servicios financieros, bancos, seguros Promoci(cid:155)n y protecci(cid:155)n de las inversiones Circulaci(cid:155)n de los trabajadores Derecho de establecimiento y prestaci(cid:155)n de servicios Circulaci(cid:155)n de los capitales y pagos 85 75 38-44 45-55 62-64


title: Rådets Resolution af 22. februar 1999 om retningslinjerne for beskæftigelsen i 1999

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU employment policy
employment policy

text: C 69/2 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 12. 3. 1999 R¯DETS RESOLUTION af 22. februar 1999 om retningslinjerne for besk»ftigelsen i 1999 (1999/C 69/02) R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro(cid:220) p»iske F»llesskab, i betragtning af, at F»llesskabet i henhold til traktatens artikel 2 navnlig har til opgave at fremme et h(cid:192)jt besk»f(cid:220) tigelsesniveau, i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europ»(cid:220) iske R¿d i Amsterdam den 16. og 17. juni 1997 og reso(cid:220) lutionen om v»kst og besk»ftigelse, hvori der blev henvist til proceduren if(cid:192)lge Amsterdam(cid:220)traktatens nye afsnit om besk»ftigelse, og hvori det erkl»redes, at R¿det burde s(cid:192)ge at give disse bestemmelser (cid:192)jeblikkelig virkning, i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europ»(cid:220) iske R¿ds ekstraordin»re m(cid:192)de om besk»ftigelse den 20. og 21. november 1997, der iv»rksatte Luxembourg(cid:220) processen, som bygger p¿ iv»rks»ttelse af den koordi(cid:220) neret europ»isk besk»ftigelsesstrategi, i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europ»(cid:220) iske R¿d i Wien den 11. og 12. december 1998, under henvisning til resolutionen af 15. december 1997(cid:216)(˛) om retningslinjerne for besk»ftigelsen i 1998, til konklusionerne fra Det Europ»iske R¿d i Cardiff den 15. og 16. juni 1998, og til alle medlemsstaternes bidrag til udformningen af den proces, der er omhandlet i reso(cid:220) lutionen, is»r, ved deres freml»ggelse af nationale hand(cid:220) lingsplaner for besk»ftigelsen, under henvisning til den f»lles rapport om besk»ftigelsen 1998, der er udarbejdet sammen med Kommissionen, og hvori besk»ftigelsessituationen i F»llesskabet beskrives, og der ses n»rmere p¿ medlemsstaternes indsats for at gennemf(cid:192)re deres besk»ftigelsespolitik i overensstem(cid:220) melse med 1998(cid:220)retningslinjerne, henvisning under af 14. oktober 1998 til retningslinjer for medlemsstaternes besk»ftigelsespolitik i 1999, til Kommissionens forslag (˛)(cid:217)EFT C 30 af 28. 1. 1998, s. 1. under henvisning til Kommissionens rapport om mulig(cid:220) hederne for at forbedre sammenligneligheden af stati(cid:220) stikker til overv¿gning og vurdering af gennemf(cid:192)relsen af den europ»iske besk»ftigelsesstrategi, der blev udar(cid:220) bejdet med henblik p¿ Det Europ»iske R¿d i Wien, og under henvisning til de fremskridt, som Kommissionen og medlemsstaterne har gjort med hensyn til de indika(cid:220) torer, der er omhandlet i den f»lles rapport om besk»fti(cid:220) gelsen 1998, under henvisning til beslutningen indeholdende Europa(cid:220) Parlamentets forslag, under henvisning til det ˘konomiske og Sociale Udvalgs udtalelse, under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til Besk»ftigelses(cid:220) og Arbejdsmarkeds(cid:220) udvalgets udtalelse, under henvisning til bidraget fra arbejdsmarkedets parter til gennemf(cid:192)relsen af retningslinjerne for besk»ftigelsen i 1998 og til resultaterne af de kontakter, der er blevet knyttet med trojkaen af stats(cid:220) og regeringschefer og Kommissionen, og ud fra f(cid:192)lgende betragtninger: (1)(cid:217)Besk»ftigelsen er det sp(cid:192)rgsm¿l, som Den Europ»(cid:220) iske Union prioriterer h(cid:192)jst; der b(cid:192)r til stadighed g(cid:192)res en koordineret for at bek»mpe arbejdsl(cid:192)sheden og skabe en vedvarende for(cid:192)gelse af det nuv»rende besk»ftigelsesniveau; indsats (2)(cid:217)med retningslinjerne for besk»ftigelsen i 1998, der blev vedtaget af Det Europ»iske R¿d i Luxem(cid:220) bourg, blev der iv»rksat en meget synlig proces, der er pr»get af et st»rkt politisk engagement og bred enighed blandt de ber(cid:192)rte parter; (3)(cid:217)Det Europ»iske R¿d i Wien gav R¿det og Kommissionen mandat til at afl»gge rapport til det kommende Europ»iske R¿d i K‰ln om udarbej(cid:220) delse af en europ»isk besk»ftigelsespagt som led i Luxembourg(cid:220)processen; (4)(cid:217)alle 15 medlemsstater har fremlagt rapporter om gennemf(cid:192)relsen af deres nationale handlingsplaner, 12. 3. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 69/3 som har dannet grundlag for en frugtbar dialog med Kommissionen, og der er blevet iv»rksat en evaluering i peer(cid:220)grupper, som har f(cid:192)rt til klarere m¿l, metoder, finansiering og tidsplaner i forbin(cid:220) delse med den politik, de forskellige handlings(cid:220) planer er udtryk for; (12)(cid:217)partnerne p¿ regionalt og lokalt niveau og deres rolle og ansvar med hensyn til at skabe besk»fti(cid:220) gelse og sikre besk»ftigelsesfremmende vilk¿r og strukturer, b(cid:192)r i h(cid:192)jere grad anerkendes og fremmes; (5)(cid:217)hvis den europ»iske besk»ftigelsesstrategi fortsat skal lykkes, er det vigtigt at bibeholde den integre(cid:220) rede og samordnede indsats, der bygger p¿ en forsvarlig makro(cid:192)konomisk politik og strukturre(cid:220) former af arbejdsmarkedet, produktions(cid:220) og servi(cid:220) cesektoren samt kapitalmarkedet; (6)(cid:217)en s¿dan samordning af medlemsstaternes besk»fti(cid:220) gelsespolitikker skal iv»rks»ttes ved, at R¿det efter h(cid:192)ring af Besk»ftigelses(cid:220) og Arbejdsmarkedsud(cid:220) valget, der handler i t»t samarbejde med Udvalget for ˘konomisk Politik, vedtager retningslinjer for besk»ftigelsen, der er forenelige med de overord(cid:220) nede retningslinjer for den (cid:192)konomiske politik, og som fasts»tter konkrete m¿l, og opfyldelsen af disse m¿l f(cid:192)lges regelm»ssigt ved hj»lp af en f»lles procedure til evaluering af resultaterne; (7)(cid:217)der kan v»re forskelle i iv»rks»ttelsen af retnings(cid:220) linjerne afh»ngigt af deres art, af deres virkninger for medlemsstaterne og af modtagerne; de skal i overensstemmelse med subsidiaritetsprin(cid:220) v»re cippet og medlemsstaternes kompetence p¿ besk»f(cid:220) tigelsesomr¿det; (8)(cid:217)de forskellige situationer i medlemsstaterne hvad ang¿r de problemer, retningslinjerne omhandler, vil give sig udtryk i differentierede l(cid:192)sninger og priori(cid:220) teringer, der er tilpasset det enkelte lands situation; (9)(cid:217)retningslinjerne i i 1999 bibe(cid:220) for besk»ftigelsen holder opdelingen forbedring af s(cid:192)jler: fire besk»ftigelsesegnetheden, udvikling af en iv»rks»t(cid:220) terkultur, fremme af virksomhedernes og de ansattes tilpasningsevne samt lige muligheder for m»nd og kvinder; (10)(cid:217)medlemsstaterne b(cid:192)r ved udarbejdelsen af deres nationale handlingsplaner for 1999 udnytte infor(cid:220) mations(cid:220) nye muligheder fuldt ud med hensyn til jobskabelse, besk»ftigelsesegnethed, mere fleksible og smidige metoder til tilrettel»ggelse af arbejdet samt frem(cid:220) skridt p¿ ligestillingsomr¿det; kommunikationsteknologiens og (11)(cid:217)gennemf(cid:192)relsen af retningslinjerne kan v»re med til at l(cid:192)se problemet med sort arbejde; (13)(cid:217)Den Europ»iske Socialfond bidrager positivt til at opkvalificere arbejdskraften, og reformen af den b(cid:192)r benyttes til at (cid:192)ge st(cid:192)tten til besk»ftigelsesstra(cid:220) tegien; (14)(cid:217)Det Europ»iske R¿d i Amsterdam st(cid:192)ttede b»re(cid:220) dygtig udvikling og integrering af milj(cid:192)sp(cid:192)rgsm¿l i de (cid:192)vrige f»llesskabspolitikker; denne integrering b(cid:192)r komme til udtryk i medlemsstaternes besk»fti(cid:220) gelsesstrategier, ved at besk»ftigelsen i milj(cid:192)sek(cid:220) toren fremmes; (15)(cid:217)kultursektorens muligheder varige arbejdspladser b(cid:192)r overvejes med de nationale handlingsplaner; for at bidrage med i forbindelse (16)(cid:217)Det Europ»iske R¿d i Wien opfordrede Kommis(cid:220) sionen til i for¿ret 1999 at forel»gge en meddelelse om integrering af besk»ftigelsesaspektet i F»lles(cid:220) skabets politikker p¿ grundlag af den kommende artikel 127 i EF(cid:220)traktaten (ny udgave); (17)(cid:217)Det Europ»iske R¿d i Wien opfordrede Kommis(cid:220) sionen til at tillade de medlemsstater, der m¿tte (cid:192)nske det, at eksperimentere med nedsatte moms(cid:220) satser p¿ arbejdskraftintensive tjenesteydelser, som ikke er udsat for gr»nseoverskridende konkur(cid:220) rence; (18)(cid:217)erfaringerne fra 1998 med gennemf(cid:192)relsen af Luxembourg(cid:220)processen viser, at det er n(cid:192)dvendigt med en str(cid:192)mlining af processen i 1999 og de kommende ¿r - VEDTAGET F˘LGENDE RESOLUTION: 1)(cid:217)Retningslinjerne for besk»ftigelsen i 1999, der findes i bilaget, vedtages herved. 2)(cid:217)Hver medlemsstat sender senest medio juni 1999 R¿det og Kommissionen en gennemf(cid:192)relsesrapport, som omhandler gennemf(cid:192)relsen af den nationale handlingsplan for 1998 og giver en beskrivelse af de tilpasninger af den nationale handlingsplan, der er foretaget for at tage hensyn til de »ndringer, der er indf(cid:192)rt med 1999(cid:220)retningslinjerne. C 69/4 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 12. 3. 1999 3)(cid:217)R¿det noterer sig, at Kommissionen p¿ grundlag af sin evaluering af medlemsstaternes gennemf(cid:192)relses(cid:220) rapporter senest forel»gge forslag til den f»lles rapport om besk»ftigelsen og til nye retningslinjer for besk»ftigelsen for ¿r 2000. i september 1999 vil 4)(cid:217)R¿det vil p¿ grundlag af medlemsstaternes gennemf(cid:192)(cid:220) relsesrapporter og efter h(cid:192)ring af Besk»ftigelses(cid:220) og Arbejdsmarkedsudvalget analysere, hvordan medlems(cid:220) staterne har gennemf(cid:192)rt deres besk»ftigelsespolitik i lyset af retningslinjerne. P¿ grundlag af denne analyse vil R¿det og Kommissionen udarbejde deres f»lles rapport til Det Europ»iske R¿d om besk»ftigelsessi(cid:220) tuationen i F»llesskabet og om gennemf(cid:192)relsen af retningslinjerne f»lles for 1999(cid:220)rapport om besk»ftigelsen skal indeholde en f(cid:192)rste evaluering af de nationale handlingsplaners virkning p¿ besk»ftigelsessituationen. besk»ftigelsen. Den 5)(cid:217)R¿det bekr»fter, at arbejdsmarkedets parter p¿ alle niveauer vil blive knyttet til alle etaper af dette projekt og kommer til at yde et vigtigt bidrag til iv»rks»ttelsen af disse retningslinjer og til fremme af et h(cid:192)jt besk»ftigelsesniveau. Dette bidrag vil regel(cid:220) m»ssigt blive evalueret. 6)(cid:217)R¿det erkender, at en bred og intensiv dialog mellem involverede parter, dvs. Europa(cid:220)Parlamentet, alle R¿det, Kommissionen, arbejdsmarkedets parter, Den Europ»iske Centralbank og Den Europ»iske Investe(cid:220) ringsbank, er af allerst(cid:192)rste vigtighed, for at Luxem(cid:220) bourg(cid:220)processen skal lykkes fremover. 7)(cid:217)R¿det opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at n¿ til enighed om fastl»ggelse af alle relevante indikationer inden det kommende Europ»iske R¿d i K‰ln. BILAG RETNINGSLINJERNE FOR BESK`FTIGELSEN 1999 INDLEDNING: KVANTITATIVE M¯L OG INDIKATORER Det er vigtigt, at retningslinjerne for besk»ftigelsen oms»ttes til konkrete nationale handlingsplaner. Anvendelse af f»lles indikatorer, der bygger p¿ sammenlignelige statistikker, er af afg(cid:192)rende betydning for en effektiv overv¿gning og vurdering af politikkerne b¿de p¿ nationalt plan og p¿ f»llesskabsplan. Hidtil er de grundl»ggende besk»ftigelsesindikatorer blevet anvendt i flere f»lles rapporter om besk»ftigelse og arbejdet med politiske indikatorer, der refererer til de konkrete retningslinjer, er godt i gang. Det blev vedtaget i Luxembourg, at endem¿let for samordningen af medlemsstaternes besk»ftigelsespolitikker er at n¿ til en signifikant stigning i besk»ftigelsesfrekvensen i Europa p¿ et b»redygtigt grundlag. For at skabe konkrete resultater bliver medlemsstaterne derfor: -(cid:217)indtr»ngende opfordret til at st(cid:192)tte arbejdet med at fastl»gge og indsamle sammenlignelige data for at opfylde de tre operationelle f»lles m¿l under retningslinje 1(cid:220)3. Dette indeb»rer navnlig, at der ogs¿ udvikles p¿lidelige flowdata om besk»ftigelse og arbejdsl(cid:192)shed. -(cid:217)n(cid:192)dt til med henblik p¿ med rimelighed at kunne vurdere fremskridt med implementeringen af retnings(cid:220) linjerne at sikre, at relevante og sammenlignelige datasystemer og (cid:220)procedurer er tilg»ngelige. Endvidere opfordres medlemsstaterne til at s»tte sig selv nationale m¿l, som kan kvantificeres, i det omfang det er muligt og hensigtsm»ssigt. Endvidere b(cid:192)r der udarbejdes objektive kriterier for udv»lgelse af bedst praksis. 12. 3. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 69/5 I. (cid:217)FORBEDRING AF BESK`FTIGELSESEGNETHEDEN En indsats over for ungdomsarbejdsl(cid:192)sheden og forebyggelse af langtidsledighed For at bremse udviklingen i ungdomsarbejdsl(cid:192)sheden og langtidsledigheden skal medlemsstaterne intensivere deres bestr»belser p¿ at udvikle forebyggende strategier, der skal udvikle de lediges mulig(cid:220) heder til integration p¿ arbejdsmarkedet p¿ grundlag af en tidlig identifikation af de individuelle behov; inden for en frist, som de enkelte medlemsstater fasts»tter, og som h(cid:192)jst kan v»re fire ¿r - denne frist kan dog v»re l»ngere i de medlemsstater, hvor arbejdsl(cid:192)sheden er s»rlig h(cid:192)j - s(cid:192)rger de for: 1. (cid:217)at tilbyde alle unge arbejdsl(cid:192)se en ny start i form af uddannelse, omskoling, jobtr»ning, arbejde eller andre foranstaltninger, der kan fremme deres besk»ftigelsesegnethed, f(cid:192)r de har v»ret ledige i seks m¿neder 2. (cid:217)ogs¿ at tilbyde voksne ledige en ny start, f(cid:192)r de har v»ret ledige i tolv m¿neder, ved at anvende et af ovenn»vnte midler eller mere generelt ved at give en individuel erhvervsvejledning. Disse former for forebyggelse og forbedring af besk»ftigelsesegnetheden b(cid:192)r kombineres med foran(cid:220) staltninger med henblik p¿ langtidslediges reintegration p¿ arbejdsmarkedet. Overgang fra passive til aktive foranstaltninger Underst(cid:192)ttelses(cid:220), beskatnings(cid:220) og uddannelsessystemerne b(cid:192)r - hvor det viser sig n(cid:192)dvendigt - gennemg¿s og tilpasses med henblik p¿ aktivt at forbedre besk»ftigelsesegnetheden. Medlemsstaterne b(cid:192)r med henblik herp¿: 3. (cid:217)bestr»be sig p¿ v»sentligt at for(cid:192)ge antallet af personer, som deltager i aktive foranstaltninger, der kan forbedre deres besk»ftigelsesegnethed. Med henblik p¿ at (cid:192)ge det antal ledige, der f¿r tilbud om uddannelse eller andre tilsvarende foranstaltninger, s»tter de sig endvidere p¿ grundlag af deres udgangssituation det m¿l gradvis at n»rme sig gennemsnittet i de tre medlemsstater, som er n¿et l»ngst p¿ dette omr¿de, dog mindst 20(cid:216)% 4. (cid:217)skal gennemg¿ og, hvor det er hensigtsm»ssigt, igen fokusere p¿ deres underst(cid:192)ttelses(cid:220) og beskat(cid:220) ningssystem og give de ledige og andre uden for arbejdsmarkedet incitamenter til at s(cid:192)ge og p¿be(cid:220) gynde arbejde, eller tr»ffe foranstaltninger, der kan (cid:192)ge deres besk»ftigelsesegnethed og tilskynde arbejdsgivere til at skabe nye job. Som led i en aktiv »ldrepolitik er det desuden vigtigt at udvikle foranstaltninger som f. eks. bibeholdelse af arbejdsevnen, livslang uddannelse og andre fleksible arbejdsordninger, s¿ledes at »ldre arbejdstagere ogs¿ kan forblive aktive p¿ arbejdsmarkedet. Tilskyndelse til oprettelse af partnerskaber En indsats alene fra medlemsstaternes side er ikke nok til at n¿ de (cid:192)nskede resultater med hensyn til at fremme besk»ftigelsesegnetheden. Derfor: 5. (cid:217)opfordres arbejdsmarkedets parter indtr»ngende til p¿ deres forskellige ansvars(cid:220) og indsatsniveauer hurtigt at indg¿ aftaler med henblik p¿ at (cid:192)ge mulighederne for uddannelse, jobtr»ning, praktikop(cid:220) hold eller andre foranstaltninger, der kan fremme besk»ftigelsesegnetheden 6. (cid:217)skal b¿de medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter for at styrke udviklingen af en kvalificeret og fleksibel arbejdsstyrke bestr»be sig p¿ at udvikle muligheder for livslang uddannelse, is»r inden for informations(cid:220) og kommunikationsteknologi, og dialog med Besk»ftigelses(cid:220) og Arbejdsmarkedsud(cid:220) valget definere begrebet livslang uddannelse, s¿ledes at der under hensyn til de nationale omst»n(cid:220) digheder kan fasts»ttes et m¿l for de personer, der deltager i s¿danne foranstaltninger. Det er s»rlig vigtigt, at »ldre arbejdstagere let kan deltage. En lettere overgang fra skole til arbejdsliv Besk»ftigelsesperspektiverne er d¿rlige for de unge, der forlader skolesystemet uden at have erhvervet de f»rdigheder, der er n(cid:192)dvendige for at komme ind p¿ arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne m¿ derfor: 7. (cid:217)forbedre kvaliteten af deres skolesystemer, s¿ledes at antallet af unge, der forlader skolesystemet for tidligt reduceres v»sentligt. Der b(cid:192)r ogs¿ l»gges s»rlig v»gt p¿ unge med indl»ringsvanskeligheder C 69/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 12. 3. 1999 8. (cid:217)s(cid:192)rge for at bibringe de unge en st(cid:192)rre evne til at tilpasse sig de teknologiske og (cid:192)konomiske forandringer og udruste dem med kvalifikationer, der svarer til arbejdsmarkedets behov, om forn(cid:192)dent ved at iv»rks»tte eller udvikle l»rlingeuddannelser. Fremme af et arbejdsmarked, der er ¿bent for alle Mange grupper og enkeltpersoner har s»rlige problemer med at erhverve relevante kvalifikationer og f¿ adgang til og forblive p¿ arbejdsmarkedet. Der er behov for en sammenh»ngende politik, der skal g(cid:192)re det lettere for s¿danne grupper og enkeltpersoner at blive integreret p¿ arbejdsmarkedet, og som bek»mper forskelsbehandling. Medlemsstaterne skal: 9. (cid:217)tage s»rligt hensyn til behovene hos handicappede personer, etniske minoriteter og andre grupper og enkeltpersoner, der kan v»re ugunstigt stillede, og udvikle relevante former for forebyggende og aktiv politik med henblik p¿ at fremme deres integration p¿ arbejdsmarkedet. II. (cid:217)UDVIKLING AF EN IV`RKS`TTERKULTUR Start og drift af egen virksomhed m¿ g(cid:192)res lettere Det er afg(cid:192)rende for jobskabelsen og for udvidelsen af uddannelsesmulighederne for unge, at der etableres nye virksomheder, og at der er v»kst i de sm¿ og mellemstore virksomheder. Denne proces m¿ fremmes ved at g(cid:192)re iv»rks»ttertanken mere markant i hele samfundet, ved at indf(cid:192)re en klar, varig og p¿lidelig lovgivning og ved at forbedre vilk¿rene for udvikling af markeder for risikovillig kapital. Medlemsstaterne skal endvidere lette og forenkle de administrations(cid:220) og skattebyrder, der hviler p¿ sm¿ og mellemstore virksomheder. Disse politikker vil ogs¿ st(cid:192)tte medlemsstaternes fors(cid:192)g p¿ at s(cid:192)ge at l(cid:192)se problemet vedr(cid:192)rende sort arbejde. Medlemsstaterne b(cid:192)r med henblik herp¿: 10. (cid:217)v»re s»rlig opm»rksom p¿ behovet for en betydelig neds»ttelse af virksomhedernes og specielt de sm¿ og og mellemstore virksomheders indirekte omkostninger og administrative byrder, specielt i forbindelse med virksomhedsetablering og ved ans»ttelse af yderligere arbejdstagere 11. (cid:217)tilskynde til udvikling af selvst»ndig erhvervsvirksomhed ved at gennemg¿ og reducere eventuelt eksisterende hindringer, navnlig inden for skattesystemet og de sociale sikringssystemer, for at blive selvst»ndig og starte sm¿ virksomheder, og ved at fremme iv»rks»tterkurser og m¿lrettede st(cid:192)ttefunktioner til iv»rks»ttere. Nye jobskabelsesmuligheder b(cid:192)r udnyttes Hvis Den Europ»iske Union skal have held til at l(cid:192)se besk»ftigelsesproblemet, skal alle potentielle kilder til besk»ftigelse samt ny teknologi og innovationer udnyttes effektivt. Medlemsstaterne b(cid:192)r med henblik herp¿: 12. (cid:217)fremme foranstaltninger med henblik p¿ fuld udnyttelse af mulighederne for jobskabelse p¿ lokalt plan, i den sociale (cid:192)konomi, inden for milj(cid:192)teknologi og i forbindelse med nye aktiviteter rettet mod behov, som markedet endnu ikke kan tilfredsstille, og samtidig indkredse og reducere eventu(cid:220) elle hindringer herfor. I denne forbindelse b(cid:192)r der tages hensyn til den s»rlige rolle, som de lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter spiller 13. (cid:217)udvikle rammebetingelserne med henblik p¿ fuld udnyttelse af besk»ftigelsesmulighederne i servi(cid:220) cesektoren og i industrirelaterede tjenester, bl. a. ved at udnytte informationssamfundets og milj(cid:192)(cid:220) sektorens besk»ftigelsesmuligheder, for at tilvejebringe flere og bedre jobs. Skatte(cid:220) og afgiftsreglerne skal v»re mere besk»ftigelsesvenlige og den langvarige tendens til h(cid:192)jere skatter og afgifter og indirekte l(cid:192)nomkostninger (der er steget fra 35(cid:216)% i 1980 til over 42(cid:216)% i 1995) skal vendes. Medlemsstaterne b(cid:192)r: 14. (cid:217)s»tte et m¿l, hvis n(cid:192)dvendigt og under hensyn til det nuv»rende niveau for gradvis nedbringelse af det samlede skatte(cid:220) og afgiftstryk samt, hvor det er hensigtsm»ssigt, gradvis at nedbringe skatte(cid:220) 12. 3. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 69/7 trykket p¿ arbejde og de indirekte l(cid:192)nomkostninger - navnlig for den d¿rligst kvalificerede og lavest afl(cid:192)nnede arbejdskraft - uden at bringe budgetkonsolideringen og den (cid:192)konomiske balance i de sociale sikringsordninger i fare. De skal eventuelt unders(cid:192)ge, om det vil v»re hensigtsm»ssigt at indf(cid:192)re en afgift p¿ energi eller p¿ forurenende emissioner eller at tr»ffe andre fiskale foran(cid:220) staltninger. 15. (cid:217)uforpligtende unders(cid:192)ge, om det vil v»re hensigtsm»ssigt at neds»tte moms(cid:220)satsen for arbejds(cid:220) kraftintensive tjenesteydelser, som ikke er udsat for gr»nseoverskridende konkurrence. III. (cid:217)FREMME AF VIRKSOMHEDERNES OG DE ANSATTES TILPASNINGSEVNE Arbejdets tilrettel»ggelse b(cid:192)r moderniseres For at fremme en modernisering af arbejdets tilrettel»ggelse og af de forskellige former for arbejde b(cid:192)r der etableres et st»rkt partnerskab p¿ alle relevante niveauer (EU(cid:220), medlemsstats(cid:220), sektor(cid:220), lokal(cid:220) og virksomhedsplan). 16. (cid:217)Arbejdsmarkedets parter p¿ alle relevante niveauer opfordres til at forhandle aftaler om moderni(cid:220) sering af arbejdets tilrettel»ggelse, herunder smidige arbejdsformer, for at g(cid:192)re virksomhederne produktive og konkurrencedygtige og opn¿ den n(cid:192)dvendige balance mellem fleksibilitet og sikkerhed. Disse aftaler kan f. eks. omfatte en arbejdstid p¿ ¿rsbasis, arbejdstidsneds»ttelse, nedbringelse af overarbejde, st(cid:192)rre udbredelse af deltidsarbejde, livslang uddannelse og orlovsord(cid:220) ninger. 17. (cid:217)Hver medlemsstat unders(cid:192)ger, om dens lovgivning b(cid:192)r omfatte mere fleksible former for arbejds(cid:220) kontrakter for at tage hensyn til de stadig mere forskelligartede former for besk»ftigelse. Personer med s¿danne kontrakter b(cid:192)r samtidig have en tilstr»kkelig sikkerhed og bedre ans»ttelsesvilk¿r, som er forenelige med virksomhedernes behov. Virksomhedernes omstillingsevne b(cid:192)r st(cid:192)ttes For at (cid:192)ge kvalifikationsniveauet i virksomhederne skal medlemsstaterne: 18. (cid:217)atter gennemg¿ de eventuelle hindringer - is»r skattem»ssige - for investeringer i menneskelige ressourcer og om n(cid:192)dvendigt indf(cid:192)re skattem»ssige eller andre incitamenter til for(cid:192)get uddannelse inden for virksomhederne; de b(cid:192)r desuden gennemg¿ nye regler og tage de eksisterende bestem(cid:220) melser op til revision for at sikre, at de bidrager til at reducere hindringerne for besk»ftigelse og til at (cid:192)ge arbejdsmarkedets evne til at tilpasse sig struktur»ndringer i (cid:192)konomien. IV. (cid:217)LIGE MULIGHEDER FOR M`ND OG KVINDER Integrering af princippet om lige muligheder for m»nd og kvinder Kvinder har stadig s»rlige problemer med at f¿ adgang til arbejdsmarkedet, med at g(cid:192)re karriere, med l(cid:192)nnen og med at forene arbejde og familieliv. Det er derfor vigtigt bl. a. at: -(cid:217)g(cid:192)re arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger tilg»ngelige for kvinder i et omfang, der st¿r i forhold til deres andel af arbejdsl(cid:192)sheden -(cid:217)reducere skattebegunstigelser for at holde sig borte fra arbejdsmarkedet, hvor de end findes, p¿ grund af disses negative effekt p¿ tilgangen af kvindelig arbejdskraft til arbejdsmarkedet -(cid:217)v»re s»rlig opm»rksom p¿ hindringer for kvinders etablering af nye virksomheder eller for at neds»tte sig som selvst»ndige -(cid:217)sikre, at kvinder kan drage fordel af fleksible former for arbejdstilrettel»ggelse. C 69/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 12. 3. 1999 Derfor skal medlemsstaterne: 19. (cid:217)ved gennemf(cid:192)relsen af retningslinjerne for alle fire s(cid:192)jler integrere princippet om lige muligheder for m»nd og kvinder i deres politik. For med rimelighed at kunne vurdere fremskridt i denne politik bliver medlemsstaterne n(cid:192)dt til at s(cid:192)rge for de n(cid:192)dvendige dataindsamlingssystemer og (cid:220)procedurer. Forskellene i behandlingen af m»nd og kvinder b(cid:192)r reduceres Medlemsstaternes og arbejdsmarkedets parters m¿ls»tning om at fremme ligestillingen b(cid:192)r resultere i en (cid:192)get besk»ftigelsesfrekvens for kvinder. Medlemsstaterne b(cid:192)r ligeledes v»re opm»rksomme p¿, at i visse aktivitetssektorer og erhverv er enten kvinder eller m»nd sk»vt repr»senteret, og p¿ at forbedre karrieremulighederne for kvinder. Medlemsstaterne b(cid:192)r: 20. (cid:217)bestr»be sig p¿ at reducere forskellene i m»nds og kvinders arbejdsl(cid:192)shed ved aktivt at st(cid:192)tte en (cid:192)get besk»ftigelse af kvinder og tr»ffe foranstaltninger til at tilvejebringe en ligelig repr»sentation af kvinder og m»nd i alle sektorer og erhverv. De skal tage positive skridt til at fremme ligel(cid:192)n for lige eller ligev»rdigt arbejde og mindske indkomstforskelle mellem m»nd og kvinder. For at mindske k(cid:192)nsbestemte forskelle skal medlemsstaterne ogs¿ overveje (cid:192)get anvendelse af foranstalt(cid:220) ninger til fremme af kvinders karrieremuligheder. Der b(cid:192)r v»re muligt at kombinere arbejde og familieliv Politikkerne vedr(cid:192)rende orlov, for»ldreorlov og deltidsarbejde samt fleksible arbejdsordninger, som er i b¿de arbejdsgivernes og arbejdstagernes interesse, er af stor betydning for b¿de kvinder og m»nd. Gennemf(cid:192)relsen af de forskellige direktiver og aftaler mellem arbejdsmarkedets parter p¿ dette omr¿de b(cid:192)r fremskyndes og regelm»ssigt gennemg¿s. Der b(cid:192)r v»re tilstr»kkeligt med gode pasningsmulig(cid:220) heder for b(cid:192)rn og andre med pasningsbehov, s¿ b¿de kvinder og m»nd f¿r bedre muligheder for at komme ind p¿ og blive p¿ arbejdsmarkedet. En ligelig fordeling af de familiem»ssige forpligtelser er af afg(cid:192)rende betydning i denne forbindelse. For at styrke lige muligheder skal medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter: 21. (cid:217)udforme, gennemf(cid:192)re og fremme politikker til fremme af en familievenlig politik, herunder adgang til gode pasningsordninger til rimelige priser for b(cid:192)rn og andre med pasningsbehov samt diverse orlovsordninger, f. eks. for»ldreorlov. Det b(cid:192)r v»re lettere at vende tilbage til arbejdsmarkedet Medlemsstaterne b(cid:192)r: 22. (cid:217)v»re s»rlig opm»rksomme p¿ kvinder og p¿ m»nd, der igen (cid:192)nsker at tage l(cid:192)nnet besk»ftigelse efter et frav»r, og med henblik herp¿ unders(cid:192)ge, hvordan man gradvis kan rydde hindringer for tilbagevenden til arbejdsmarkedet af vejen