title: Kommissionens forordning (EF) nr. 362/1999 af 18. februar 1999 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Mexico, Sydafrika og Ukraine og om godtagelse af tilsagn fra visse eksportører i Ungarn og Polen

text: L 45/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 362/1999 af 18. februar 1999 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Mexico, Sydafrika og Ukraine og om godtagelse af tilsagn fra visse eksportører i Ungarn og Polen (4) (5) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/ 98 (2), særlig artikel 7 og 8, efter konsultationer i Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) A. PROCEDURE Den 20. maj 1998 offentliggjorde Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) en meddelelse om indledning af en antidumpingpro- cedure vedrørende importen til Fællesskabet af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkere- publikken Kina, Indien, Republikken Korea (i det følgende benævnt »Korea«), Sydafrika og Ukraine. juli 1998 offentliggjorde Kommissionen Den 30. en tilsvarende meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure importen af samme vare med oprindelse i Ungarn, Mexico og Polen (4). vedrørende Proceduren blev indledt som følge af to klager, der blev indgivet i april og juni 1998 af forbindelsesud- valget for European Union Wire Rope Industries (EWRIS) på vegne af fællesskabsproducenter, som tegner sig for størstedelen af produktionen i Fælles- skabet af tovværk og kabler af stål. Klagerne inde- holdt bevis for dumping af den nævnte vare og for væsentlig skade som følge deraf, og disse klager blev efter konsultation anset for tilstrækkelige til at begrunde indledningen af en procedure. Det blev derefter anset for hensigtsmæssigt for både dumping- og skadesanalysen at kombinere de to procedurer (der henvises til betragtning 6). Kommissionen gav officielt de klagende fælles- producenter, skabsproducenter, som den importører, leverandører og brugere, eksporterende (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. (2) EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18. (3) EFT C 155 af 20. 5. 1998, s. 11. (4) EFT C 239 af 30. 7. 1998, s. 3. vidste var berørt af sagen, samt de berørte sammen- slutninger og repræsentanterne for de eksporte- rende lande meddelelse om indledningen af proce- duren. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proce- duren. Alle parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt. til spørgeskemaer Kommissionen sendte alle parter, som den vidste var berørt af sagen. Som følge af det store antal klagende fællesskabsprodu- center og de frister, der er fastsat i artikel 6, stk. 9, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«), besluttede Kommissionen i henhold til artikel 17 i grundforordningen at undersøge skaden på grundlag af en stikprøve af klagende fællesskabsproducenter. Kommissionen modtog svar fra 21 eksporterende producenter i de berørte lande, 3 importører og 3 leverandører til leverandørindustrien. Der blev ikke modtaget noget svar fra brugerindustrien. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastlæggelse af dumping, skade og Fælles- interesse, og aflagde kontrolbesøg hos skabets følgende virksomheder: A) Klagende fællesskabsproducenter a) Danmark Randers Rebslageri b) Frankrig Trefileurope c) Tyskland BTS Drahtseile GmbH d) Italien Redaelli Tecnacordati SpA e) Spanien Trenzas y Cables SL f) Det Forenede Kongerige Bridon International Limited 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/9 B) Eksporterende producenter a) Ungarn Skadesundersøgelsen vedrørte perioden fra den 1. januar 1994 til den 31. marts 1998 (i det følgende benævnt »den af undersøgelsen omfattede periode«) Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskolc b) Indien Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Calcutta Mohatta & Heckel, Mumbai c) Korea (7) Kiswire Ltd, Seoul and Pusan Manho Rope & Wire Ltd, Pusan Chung Woo Rope Co. , Ltd, Pusan Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd, Suncheon d) Mexico Aceros Camesa SA de CV, Mexico Cablesa SA de CV, Queretaro Der blev foretaget en undersøgelse hos den sidstnævnte virksomhed, men da det blev fundet godtgjort, at den ikke havde ekspor- teret den pågældende vare i undersøgelsespe- rioden, blev den ikke omfattet af antidum- pingproceduren. e) Polen Drumet SA, Wloclawek »Linodrut«-koncernen (1) f) Sydafrika Haggie Rand Limited, Cleveland C) Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet a) Indien: Usha Martin Europe Limited (Det Forenede Kongerige) Usha Martin (Danmark) Scandinavia b) Korea: Kiswire Europe BV (Nederlan- dene) c) Sydafrika: Haggie Rand Europe (Belgien) Le Lis (Belgien). (6) For begge procedurers vedkommende vedrørte dumpingundersøgelsen perioden fra den 1. januar 1997 til den 31. marts 1998 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). (1) Følgende virksomheder i koncernen er omfattet af antidum- B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den pågældende vare Den pågældende vare er tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, også forsynet med kroge eller andet tilbehør (i det følgende benævnt »stålwirer« med branchens egen terminologi). De tariferes under KN-kode 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 og 7312 10 99. Stålwirer har tre grundlæggende bestanddele: de enkelte tråde af stål, som udgør strengen; strengene, der er snoet om kernen; og selve kernen. Disse i udformning alt efter de bestanddele varierer fysiske krav, der stilles til den påtænkte anvendelse af stålwiren. En enkelt tovværksstreng kan i visse tilfælde benyttes som stålwire. Der er forskellige kvaliteter stålwire med varierende trækstyrke og tværmål. Stålwire kan være galvani- seret (dvs. forzinket) eller uforzinket. Tovværket fremstilles ved at sno det ønskede antal tråde i forskellige geometriske mønstre eller lag (f. eks. standard, »seal«, »filler« og »warrington«). De enkelte stålwirers mængde, størrelse, kvalitet og særlige opbygning er afgørende for deres egen- skaber. I almindelighed samles tovværket og snos omkring en kerne, der kan bestå af fibre (naturlige eller syntetiske), stål eller en kombination deraf. Der kan nævnes andre specifikationer for stålwirer såsom lagretning, præformning og andre særlige egenskaber (f. eks. komprimeret, kabellag, rotations- resistens). De er i almindelighed runde i tværsnit, men kan også være rektangulære. Stålwirerne kan være afkortede, være påsat kroge eller ringe og være overtrukket med plast. Stålwirer benyttes til mange formål, herunder universalanvendelse, fiskeri, søfart, olie- og gasud- flytransport, byg- skovbrug, vinding, minedrift, ningsingeniørarbejde, anlægsvirksomhed og løftea- nordninger. På trods af disse forskellige formål og mindre forskelle i deres fysiske karakteristika betragtes disse varer som en og samme vare. pingproceduren: — Slaskie Zaklady Lin i Drutu »Linodrut« Spólka Akcyjna, — Fabryka Lin i Drutów »Linodrut« Zabrze Spólka z organic- — Fabryka Lin i Drutów »Falind« Spólka z organiczona odpo- zona odpowiedzialnoscia wiedzialnoscia — Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu »Linodrut« Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia — Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu »Linodrut Linmet« spólka z organiczona odpowiedzialnoscia. 2. Samme vare (8) Selv om nogle eksporterende producenter hævdede, at de pågældende varer fra de forskellige eksporte- rende lande ikke var helt ens, fandt Kommissionen det godtgjort, at der ikke var nogen væsentlige L 45/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 forskelle mellem de forskellige typer stålwirer med hensyn til grundlæggende fysiske og tekniske egen- skaber (der henvises til beskrivelsen ovenfor). Hvad angår anvendelsen og brugen af stålwirer blev det fundet godtgjort, at alle typer i alt væsentligt havde samme anvendelse, skønt der er tale om et stort antal brugerindustrier. Stålwirer fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Ungarn, Indien, Korea, Mexico, Polen og Sydafrika og stålwirer fremstillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet blev anset for at have samme fysiske og tekniske karakteristika og anvendelse som dem, der blev eksporteret til Fællesskabet fra de pågæl- dende lande. Desuden blev det for hver enkelt vare- type fundet godtgjort, at stålwirer importeret til Fællesskabet fra de pågældende lande kunne udskiftes med de i Fællesskabet fremstillede. Det blev derfor konkluderet, at alle stålwirer var samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i grundforord- ningen. C. DUMPING 1. Normal værdi a) Generel metode Indien, Korea, Mexico, (Folkerepublikken Kina, Polen, Ungarn, Sydafrika og Ukraine) (9) Med henblik at fastsætte den normale værdi blev det først for hver enkelt samarbejdsvillig eksporte- rende producent i de berørte lande fastslået, om det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågæl- dende vare var repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, dvs. om dette salg repræsenterede mere end 5 % af salgsmængden af den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet. Derefter blev det undersøgt, om det samlede salg på hjemmemarkedet varetype udgjorde 5 % eller mere af salgsmængden af den samme type, der blev eksporteret til Fællesskabet. af hver enkelt For de varer, der opfyldte betingelsen på 5 %, blev det undersøgt, om der havde fundet et tilstrække- ligt salg sted i normal handel, jf. artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. I de tilfælde, hvor salgsmængden over enhedsom- kostningerne pr. varetype på hjemmemarkedet mindst repræsenterede 80 % af salget, blev den normale værdi fastsat på grundlag af det vejede gennemsnit af de priser, der rent faktisk blev betalt ved alle salg på hjemmemarkedet. I de tilfælde, hvor de rentable transaktioner pr. varetype var lavere end 80 %, men ikke lavere end 10 % af salget, blev den normale værdi fastsat på grundlag af det vejede gennemsnit af de priser, der rent faktisk blev betalt ved de resterende rentable salg på hjemmemarkedet. (10) (11) (12) For de varetyper, hvor salgsmængden på hjemme- markedet udgjorde mindre end 5 % af den mængde, der blev eksporteret til Fællesskabet, eller hvor den rentable salgsmængde på hjemmemar- kedet udgjorde mindre end 10 %, blev salget på hjemmemarkedet af de pågældende varetyper anset for utilstrækkeligt i henhold til artikel 2, stk. 2 og 4, i grundforordningen, og der blev derfor set bort fra det. I disse tilfælde blev den normale værdi baseret på det vejede gennemsnit af de priser, som blev taget af andre producenter i det pågældende land i forbindelse med repræsentative salg på hjem- memarkedet af den tilsvarende varetype i normal handel i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforord- ningen. I de tilfælde, hvor der for den enkelte varetype var tale om utilstrækkeligt salg eller intet repræsenta- tivt salg på hjemmemarkedet fra andre producen- ters side, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de fremstillingsomkostninger for den pågældende eksporterede varetype, der påløb for den pågældende eksporterende producent, plus et rimeligt beløb til salgs-, general- og administrati- onsomkostninger (i det følgende benævnt SG&A) og fortjeneste i henhold til artikel 2, stk. 3 og 6, i grundforordningen. SG&A blev baseret på det og på repræsentative fortjenstmargenen på det repræsentative salg, der havde fundet sted i normal handel. hjemmemarkedet salg b) Brug af foreliggende oplysninger (Indien og Polen) utilstrækkelige. En indisk og en polsk eksporterende producent undlod at fremlægge egnede oplysninger om den normale værdi; navnlig var oplysningerne om produktionsomkostningerne På dette grundlag blev den normale værdi for disse to virksomheders vedkommende i henhold til artikel 18, stk. 1 og 5, i grundforordningen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Det blev midlertidigt besluttet, at oplysningerne om den normale værdi for den anden samarbejds- villige eksporterende producent i det pågældende land udgjorde det mest hensigtsmæssige grundlag. c) Analogt land for lande uden markedsøkonomi (Folkerepublikken Kina og Ukraine) (13) Da Folkerepublikken Kina og Ukraine betragtes som lande uden markedsøkonomi, var det i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen nødvendigt fastsætte en normal værdi på grundlag af prisen i et tredjeland med markedsøko- nomi. Klageren foreslog Norge, og dette land blev også nævnt i meddelelsen om indledning af proce- duren. Inden for den frist, der var fastsat i denne at 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/11 meddelelse, erklærede en eksporterende kinesisk producent sig uenig i dette forslag og foreslog Indien som et alternativ. En ukrainsk producent erklærede sig også uenig og foreslog Tyrkiet. En undersøgelse viste, at Norge ikke var noget hensigtsmæssigt analogt land, da der kun var én producent og kun fandt begrænset import sted, således at konkurrencen på dette marked var stærkt begrænset; desuden var hjemmemarkedet meget lille. Det blev desuden undersøgt, om det var muligt at benytte den normale værdi i Amerikas Forenede Stater, hvor der findes en bred vifte af varer på et konkurrencepræget marked. Kun én af de virksom- heder i Amerikas Forenede Stater, der blev kontaktet, var samarbejdsvillig. Det blev imidlertid som led i undersøgelsen påvist, at den pågældende producents samarbejdsvilje ikke var tilstrækkelig til, at Kommissionen for hver varetypes vedkommende i tilfredsstillende omfang kunne efterprøve de priser, der blev betalt på det amerikanske marked, og produktionsomkostningerne. Samtidig undersøgte Kommissionen, om Thailand eller Tyrkiet var egnede valgmuligheder. En række virksomheder blev kontaktet, men nægtede at samarbejde, skønt Kommissionen udfoldede store bestræbelser. På dette grundlag blev det besluttet at benytte et af de lande med markedsøkonomi, som var inddraget for det mest Indien blev anset i proceduren. hensigtsmæssige analoge land i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen. For det første er det indiske hjemmemarked det største og kendetegnet af et betydeligt antal indbyrdes konkurrerende lokale producenter; for det andet er salget af den pågældende vare på det indiske hjemmemarked det mest repræsentative sammenholdt med den kine- siske og den ukrainske eksport til Fællesskabet. Af de ovennævnte årsager blev den normale værdi af den kinesiske og den ukrainske eksport til Fællesskabet fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på det indiske marked. 2. Eksportpris a) Generel metode artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Der blev korrigeret for alle omkostninger, der påløb mellem importen og videresalget, inklusive en rimelig margen til SG&A plus fortjeneste. Fortjenesten blev fastsat på grundlag af oplysninger om fortjeneste, som var afgivet af de samarbejdsvillige uafhængige importører i Fællesskabet af den pågældende vare, forudsat at disse oplysninger blev betragtet som både pålidelige og repræsentative. b) Individuel Kina) behandling (Folkerepublikken (16) Fire kinesiske eksporterende producenter anmo- dede om individuel behandling, dvs. fastlæggelse af separate eksportpriser og dermed beregning af en dumpingmargen for hver enkelt af dem. Kommissionen undersøgte, om disse fire virksom- heder de facto og de fure i et givet omfang var uafhængige af den kinesiske stat sammenholdt med, hvad der ville være fremherskende i et land med markedsøkonomi. I dette øjemed blev der sendt detaljerede spørgeskemaer vedrørende ejer- forhold, ledelse, kontrol og fastlæggelse af handels- og erhvervsstrategien til de pågældende virksom- heder. Kommissionen kunne ikke på grundlag af oplys- ningerne fra de pågældende fire virksomheder finde det godtgjort, at de var tilstrækkelig uafhæn- gige af de kinesiske myndigheder. Navnlig ejes disse virksomheders kapital af staten, der også ejer produktionsanlæggene. Med undtagelse af en virksomhed, for hvis vedkom- mende det klart fremgik af vedtægterne, at staten lå inde med beslutningsbeføjelserne vedrørende alle væsentlige virksomhe- derne ikke nogen genpart af deres »associeringsar- tikler«. transaktioner, fremlagde Det var derfor umuligt at slå fast, om disse virk- somheder virkede uafhængigt af de kinesiske myndigheder, og om de frit kunne træffe afgørelse om lønninger, produktionsomfang og prispolitik og navnlig om de mængder, der skulle sælges på hjemmemarkedet eller på eksportmarkederne. Det blev derfor besluttet, at det ikke var hensigts- mæssigt at indrømme disse fire virksomheder indi- viduel behandling. (14) (15) I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet direkte fandt sted til uafhængige kunder, blev i eksportpriserne i henhold til artikel 2, stk. 8, grundforordningen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse kunder. For Indiens, Koreas og Sydafrikas vedkommende blev eksportpriserne beregnet på grundlag af de priser, til hvilke de importerede varer først blev videresolgt til uafhængige købere i Fællesskabet, jf. 3. Sammenligning (17) For at sikre en loyal sammenligning blev der ved hjælp af tilpasninger taget skyldigt hensyn til en række forskelle, som virksomhederne påberåbte sig i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen: indirekte skatter, transport-, forsikrings-, håndter- ings-, og lasteomkostninger samt dermed for- bundne omkostninger, emballering, kredit, omkost- ninger ved kundeservice og provision. L 45/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 (18) Tre virksomheder i Korea, den ungarske virk- somhed og en virksomhed i Indien gav udtryk for, at der skulle tages hensyn til importafgifter. Dette blev godtaget for den ungarske virksomhed og de koreanske virksomheder på nær én, som ikke kunne påvise nogen direkte forbindelse mellem de importerede råstoffer, der blev benyttet til fremstil- ling af den pågældende vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, og den ønskede hensyntagen til importafgifter. Der blev heller ikke indrømmet den indiske virksomhed en sådan hensyntagen, da den ikke kunne bevise, at der skulle erlægges told ved import af visse råstoffer, navnlig zink, og at denne vare var fysisk indarbejdet i den pågældende vare, som blev solgt på hjemmemarkedet. (19) Den sydafrikanske virksomhed og en polsk virk- somhed gav udtryk for, at der skulle tages hensyn til forskelle i handelsled. Den sydafrikanske virk- somhed begrundede dette ønske med, at salget på hjemmemarkedet fandt sted direkte til uafhængige kunder eller via filialer, medens eksportsalgene fandt sted til store distributionsvirksomheder, som videresolgte varen. Med hensyn til salg via filialer blev det hævdet, at de funktioner, disse varetog, var mere omfattende (og de beregnede priser højere) end de funktioner, der knyttede sig til direkte salg fra fabrikken. Der blev ikke taget hensyn til dette ønske, fordi virksomheden ikke kunne påvise, at der var væsentlig forskel på prisen ved salg på hjemmemarkedet til uafhængige kunder og ved salg via filialer. (20) (21) En polsk virksomhed hævdede, at eksportsalget i Fællesskabet fandt sted til distributionsvirksom- heder og engroshandlere, der købte store mængder, medens salget på hjemmemarkedet fandt sted til distributionsvirksomheder og endelige brugere, der købte små mængder. Virksomheden påviste imid- lertid hverken, at der var forskel på de funktioner, som de forskellige kundekategorier varetog, eller at der var konsekvente og tydelige prisforskelle mellem de forskellige handelsled på eksportlandets hjemmemarked. De ønskede korrektioner viste sig derfor ikke at være berettigede. En indisk virksomhed hævdede, at Kommissionen ved beregningen af kreditomkostningerne skulle benytte den faktiske betalingsdato frem for den betalingsfrist, der var nævnt fakturaen. Dette ønske blev afvist, fordi den faktiske betalingsdato ikke var en faktor, som der skulle tages hensyn til ved fastlæggelsen af den krævede pris; det var derimod den betalingsfrist, der var nævnt i faktu- raen. i (22) Den sydafrikanske virksomhed gav udtryk for, at der i henhold til artikel 2, stk. 10, litra j), skulle tages hensyn til valautaomregninger, idet eksport- prisen skulle justeres som følge af den sydafri- kanske rands appreciering i forhold til de europæ- iske valutaer i undersøgelsesperioden. Dette ønske blev afvist, fordi svingningerne i valutakurserne ikke repræsenterede vedvarende bevægelser. (23) Den ovennævnte polske virksomhed gav udtryk for, at der skulle foretages en korrektion af dens normale værdi, fordi dens salg på hjemmemarkedet fandt sted fra lager og derfor krævede udgifter til finansiering af dette lager, medens den producerede efter ordre til eksportmarkedet. Denne korrektion blev ønsket i henhold til artikel 2, stk. 10, litra k). Da virksomheden ikke påviste, at forskellen i finansieringsudgifter øvede indflydelse på prissam- menligneligheden, og at kunderne som følge af dette forhold betalte konsekvent andre priser på hjemmemarkedet, kunne der ikke tages hensyn til denne anmodning. 4. Dumpingmargener a) Metode (24) Det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype blev i henhold til artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenholdt med det vejede gennemsnit af eksportprisen på et ab fabrik- grundlag og i samme handelsled. Denne sammen- ligning viste, at der forelå dumping for alle berørte lande med undtagelse af Korea. (25) For de ikke-samarbejdsvillige virksomheder, der er berørt af proceduren, og som ikke besvarede Kommissionens ikke gav sig til spørgeskema, kende eller ikke fremlagde de nødvendige oplys- ninger som led i undersøgelsen, blev dumpingmar- genen i henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforord- ningen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Der blev foretaget en sammenligning af Eurostat- tallene og de oplysninger om eksporten til Fælles- skabet, som blev fremlagt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, med henblik på at fast- lægge omfanget af samarbejdet under den forelig- gende undersøgelse. Som følge deraf blev det for alle lande, der var omfattet af undersøgelsen, fundet godtgjort, at det generelle samarbejdsniveau var højt. Kommissionen anså det derfor for hensigts- mæssigt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke samarbejdsvillige virksomheder til den højeste eller for en eneste dumpingmargen, der var fastsat samarbejdsvillig eksporterende producent i det pågældende land, eftersom der ikke var noget, der kunne danne grundlag for en formodning om, at en ikke samarbejdsvillig eksporterende producent havde gjort sig skyldig i dumping på et lavere niveau end det højeste konstaterede. 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/13 Den ovennævnte fremgangsmåde blev også anset for nødvendig for at undgå, at der skulle blive tale om en belønning af manglende samarbejdsvilje og opstå mulighed for omgåelse. b) Dumpingmargenernes størrelse (26) De midlertidigt fastsatte dumpingmargener er følgende udtrykt i procent af prisen cif Fællesska- bets grænse: Folkerepublikken Kina: 74,8 % (27) Ungarn: — Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt — Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter (28) Indien: — Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd — Mohatta & Heckel — Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter (29) Korea: — Kiswire Ltd — Manho Rope & Wire Ltd — Chung Woo Rope Co. , Ltd — Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd Disse margener er de minimis (30) Mexico: — Camesa SA de CV — Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter (31) Polen: — Drumet SA — »Linodrut«-koncernen — Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter (32) Sydafrika: — Haggie Rand Limited — Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter (33) Ukraine: 33,9 % 33,9 % 39,8 % 40,2 % 40,2 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 95,6 % 95,6 % 35,0 % 56,1 % 56,1 % 132 % 132 % 54,8 % D. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET 1. Produktionen i Fællesskabet (34) En række eksporterende producenter hævdede, at en klagende fællesskabsproducent skulle holdes uden for definitionen af erhvervsgrenen i Fælles- skabet, da den i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), og stk. 2, var forretningsmæssigt forbundet med en importør og en kæde af distributions- og handels- selskaber, der havde importeret den pågældende vare fra de af undersøgelsen omfattede lande i den af undersøgelsen omfattede periode. Det skal bemærkes, at den pågældende klagende fællesskabsproducent ikke selv havde foretaget nogen import i den af undersøgelsen omfattede periode. i i og havde indgik foretaget, koncernen fællesskabsproducent Hvad angår den import, som handelsvirksomhe- derne fandt Kommissionen det godtgjort, at den pågældende en klagende koncern, som omfattede en importør og nogle distributionsvirksomheder, disse havde importeret stålwirer fra de berørte lande i den af undersøgelsen omfattede periode. Det blev konsta- teret, at koncernens struktur var ændret mellem 1994 og undersøgelsesperioden. Den pågældende klagende fællesskabsproducent og både importøren og distributionsvirksomhederne havde imidlertid i hele den af undersøgelsen omfattede periode et fælles holdingselskab og blev derfor betragtet som forretningsmæssigt forbundne virksomheder. at undersøgte Kommissionen koncernstrukturens egenart og fandt det godtgjort, at det ikke kunne udelukkes, at der i et vist omfang blev udøvet kontrol mellem de forretningsmæssigt forbundne virksomheder enten direkte eller via det fælles holdingselskab. Kommissionen fandt det godtgjort, at den dumpingimport, som de forretningsmæssigt forbundne virksomheder foretog i undersøgelsespe- rioden, udgjorde 2 % af forbruget i Fællesskabet, 6 % af den samlede import fra tredjelande og kun 11 % af den klagende fællesskabsproducents produktionsmængde. Denne klagende fællesskabs- producents hovedaktivitet var derfor fremstilling af stålwirer. For så vidt angår den pågældende klagende fælles- skabsproducents optræden på fællesskabsmarkedet, fandt Kommissionen det godtgjort, at den pågæl- dende klagende fællesskabsproducent på trods af en sådan mulig kontrol blev påført de samme skadelige virkninger fra dumpingimporten som de øvrige klagende fællesskabsproducenter, der blev undersøgt som led i denne procedure. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den pågældende virk- somhed ikke valgte en erhvervsmæssig adfærd på fællesskabsmarkedet, som afveg mærkbart fra de øvrige klagende fællesskabsproducenters reaktion på den pågældende import. Det blev fundet godt- gjort, at den pågældende klagende fællesskabspro- ducent havde lidt under det konsekvente og bety- delige underbud fra importen med oprindelse i de berørte lande i undersøgelsesperioden (der blev konstateret et underbud opgjort som et vejet gennemsnit på 75,8 %). Det blev derfor fundet godtgjort, at den pågældende klagende fællesskabs- producent fordel af den pågældende import og ikke var afskærmet mod dumpingens skadelige virkninger. ikke drog uberettiget L 45/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 Kommissionen drog den konklusion af det oven- stående, at der ikke var nogen grund til at holde den pågældende klagende fællesskabsproducent uden for den samlede produktion i Fællesskabet. (39) Erhvervsgrenen i Fællesskabet tegnede sig for 97 % af Fællesskabets samlede anslåede produktion, hvilket er en væsentlig del af fællesskabsprodukti- onen som fastsat i artikel 5, stk. 4, i grundforord- ningen. (35) Kommissionen fandt det at godtgjort, visse klagende fællesskabsproducenter i undersøgelsespe- rioden havde købt stålwirer fra visse kilder uden for Fællesskabet, herunder fra de pågældende lande. Størrelsen af denne import udgjorde imidlertid kun en ubetydelig del af den samlede produktion (dvs. mindre end 1 % af de klagende fællesskabsprodu- centers samlede produktion af stålwirer). Kom- missionen drog derfor den konklusion, at disse køb var i overensstemmelse med almindelig handels- praksis for producenter, der skulle supplere deres eget varesortiment med en begrænset import. Denne import var nødvendig for, at virksomhe- derne kunne tilbyde et fuldt varesortiment og gøre sig gældende i konkurrencen på fællesskabsmar- kedet. (36) (37) (38) af grundlag ovenstående På fandt det Kommissionen det godtgjort, at produktionen i Fællesskabet omfattede alle virksomheder, der på i undersøgelsestidspunktet Fællesskabet. Disse virksomheder benævnes i det følgende »fællesskabsproducenterne«. fremstillede stålwirer 2. Erhversgrenen i Fællesskabet som støttede En række mindre producenter, klagen, besvarede ikke Kommissionens spørge- skema. I henhold til artikel 4, stk. 1, blev erhvervs- grenen i Fællesskabet defineret som de resterende samarbejdsvillige producenter. På dette grundlag blev følgende 20 klagende fælles- skabsproducenter defineret som »erhvervsgrenen i Fællesskabet«: Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Tyskland), Bridon International Limited (Det Forenede Kongerige), BTS Drahtseile GmbH (Tyskland), Cables Y Alambres Especiales Sa. (Spanien), Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Tysk- land), Cordoaria Oliveira SA (Portugal), Drahtsei- lerei Gustav Kocks GmbH (Tyskland), Holding Ficadi (Frankrig), Iscar Funi Metalliche (Italien), D. SA (Grækenland), Metalcalvi Wire Koronakis Ropes (Italien), Midland Wire Cordage Co. Ltd (Det Forenede Rebslageri (Danmark), Redaelli Tecnacordati SpA (Italien), Trefileurope (Frankrig), Trenzas Y Cables SL (Spanien), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Tysk- land), Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Østrig) samt Vornbäumen-Stahlseile GmbH og Wadra GmbH (begge Tyskland). Kongerige), Randers E. SKADE 1. Indledende bemærkninger (40) Som anført ovenfor har Kommissionen for at fast- lægge skaden som led i denne procedure analyseret oplysninger vedrørende den af undersøgelsen omfattede periode. Det skal dog bemærkes, at Kommissionen i forbindelse med beregningen af for den af undersøgelsen skadesindikatorerne omfattede periode og for at kunne foretage en sammenligning af hele år benyttede tallene for alle undersøgelsesperiodens 15 måneder (1997 plus tre måneder af 1998) som grundlag for en ekstrapola- tion af tallene til en tolvmåneders undersøgelsespe- riode. 2. Indsamling af oplysninger om skade fra (41) Kommissionen anmodede om og indhentede oplysninger erhvervsgrenen i Fællesskabet vedrørende produktion, kapacitet, kapacitetsudnyt- telse, salg, lagre og beskæftigelse (»generelle oplys- ninger«). Som følge af det store antal producenter i erhvervsgrenen i Fællesskabet baserede Kom- missionen i henhold til artikel 17 i grundforord- resterende ningen resultaterne skadesindikatorer, dvs. priser, rentabilitet, produkti- onsomkostninger og investeringer, på en stikprøve af de virksomheder, der udgjorde erhvervsgrenen i Fællesskabet (»oplysninger baseret på stikprøve«). vedrørende de (42) Stikprøven blev udvalgt på grundlag af geografisk beliggenhed og virksomhedernes størrelse opgjort på grundlag af produktion. Det skal fremhæves, at stikprøven både omfattede store og små virksom- heder. Desuden at Kommissionen medtog seks producenter fra seks medlemsstater i stikprøven. bemærkes, skal det Virksomhederne i stikprøven tegnede sig for 61 % af EU-erhvervsgrenens produktion af den pågæl- dende vare i undersøgelsesperioden. 3. Forbruget i Fællesskabet (43) Forbruget i Fællesskabet blev baseret på svarene på afsætning), spørgeskemaet oplysninger fra Eurostat (importmængde) og oplys- ninger fra de klagende (ikke-klagende fællesskabs- producenters salgsmængde). (EU-erhvervsgrenens 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/15 forbruget Der kan drages den konklusion af de ovennævnte oplysninger, at i Fællesskabet voksede svagt fra 141 000 tons i 1994 til 147 500 tons i undersøgelsesperioden, dvs. med 5 %. Det skal bemærkes, at forbruget voksede fra 1994 til 1995 (7 %) og faldt fra 1995 til 1996 (7 %). Forbruget voksede en anelse fra 1996 til 1997. 4. Importen til Fællesskabet fra de pågæl- dende lande a) Importen fra Korea (44) Da det blev fundet godtgjort, at dumpingmarge- nerne for importen af stålwirer fra Korea var ubety- delige, omfatter følgende skadesanalyse ikke nogen vurdering af virkningen af importen fra Korea. b) Importen fra Mexico (45) Klagerne hævdede, at Eurostat-statistikkerne vedrø- rende importen fra Mexico var væsentlig lavere end den faktiske import i den af undersøgelsen omfat- tede periode. Begrundelsen var, at stålwiren blev importeret under to ukorrekte KN-koder. Kommissionen kontaktede toldvæsenerne i den berørte medlemsstat, der efter en undersøgelse bekræftede, at stålwiren blev importeret under de af klagerne hævdede KN-koder. På baggrund af de ovennævnte resultater besluttede Kommissionen at medtage Eurostat-statistikkerne for de to KN- koder, der var benyttet i forbindelse med importen af stålwirer fra Mexico. c) Kumulation (46) Kommissionen undersøgte, om importen af stål- wire med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine skulle vurderes kumulativt i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. (47) I den forbindelse hævdede en af de eksporterende producenter, at importen med oprindelse i Ungarn ikke skulle indgå i kumulationen, fordi udviklingen i importen med oprindelse i Ungarn mængdemæs- sigt ikke kunne sammenholdes med udviklingen i importen med oprindelse i de øvrige berørte lande. Kommissionen undersøgte disse argumenter og fandt det godtgjort, importen fra Ungarn at konstant havde været betydelig og var steget fra 1 407 tons i 1994 til 2 121 tons i undersøgelsespe- rioden. Det skal bemærkes, at udviklingen i importen fra individuelle lande ikke i sig selv er en alle begrundelse omstændigheder blev det at importen fra Ungarn svarede til udviklingen i ikke-kumulation. Under fundet godtgjort, for udviklingen i importen fra alle de berørte lande tilsammen. Kommissionen den konklusion, at importen fra Ungarn skulle indgå i kumulationen. derfor drog (48) En anden eksporterende producent hævdede, at importen fra Mexico var de minimis, og at Mexico derfor skulle holdes uden for undersøgelsen, ligesom importen med oprindelse i Mexico under ingen omstændigheder skulle kumuleres med importen fra de øvrige berørte lande. (49) (50) Kommissionen drog den konklusion, at importen fra Mexico var mere end de minimis (der henvises til bemærkningerne ovenfor vedrørende importen fra Mexico), fordi den udgjorde 3 % af forbruget i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Som nævnt ovenfor varierede dumpingmargenerne for alle de berørte lande mellem 34 % og 132 %, hvilket er mere end de minimis-niveauet. Import- mængderne fra de berørte lande er sammenligne- lige både absolut og relativt. Desuden kunne importen fra de syv berørte lande ikke betragtes som ubetydelig. For så vidt angår konkurrencevilkårene, blev det som led i undersøgelsen påvist, at stålwirer impor- teret fra de berørte lande for hver type for sig var ens med hensyn til alle væsentlige fysiske og tekniske karakteristika. Desuden var disse typer stålwirer substituerbare med andre typer, der blev importeret fra de pågældende lande, og med dem, der blev produceret i Fællesskabet, og de blev i i Fællesskabet ad samme periode markedsført ensartede salgskanaler og på ensartede handels- vilkår. Der blev derfor draget den konklusion, at de importerede stålwiremængder konkurrerede ind- byrdes og med den stålwire, der blev fremstillet i Fællesskabet. i grundforordningen var opfyldt, (51) Kommissionen drog den konklusion af de oven- stående bemærkninger, at alle kriterierne i artikel 3, idet stk. 4, dumpingmargenen for hvert enkelt eksporterende land var større end de minimis, at importen fra hvert enkelt land ikke var ubetydelig, og at konkur- rencevilkårene var ens for alle de importerede varer uanset oprindelse og de tilsvarende fællesskabs- varer. Importen fra de syv berørte lande blev derfor undersøgt kumulativt. d) Dumpingimportens størrelse og markedsandel (52) Dumpingimporten til Fællesskabet med oprindelse i de berørte lande voksede fra 17 429 tons i 1994 til 33 668 tons til- sammen med 93 %. i undersøgelsesperioden, dvs. L 45/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 (53) Disse landes markedsandel voksede fra 12 % i 1994 til 23 % i undersøgelsesperioden, hvilket er en stigning på 11 procentpoint i den af undersø- gelsen omfattede periode. I undersøgelsesperioden varierede markedsandelen for hvert af de berørte lande mellem 1,4 % og 7,8 %. e) Priserne på dumpingimporten (54) Med hensyn til prisunderbuddets størrelse blev der foretaget en analyse for hver type stålwire. For hver af disse typer sammenlignede Kommissionen det vejede gennemsnit af de eksporterende producen- ters og de klagende fællesskabsproducenters salgs- priser eksklusive alle rabatter og skatter beregnet på grundlag af salget til den første ikke forretnings- mæssigt forbundne kunde. De klagende fælles- skabsproducenters gennemsnitlige salgspris blev sammenvejet på grundlag af salgsmængden for hver type stålwire. Denne pris blev derefter sammen- lignet med det for hver berørt tilsvarende tal eksporterende producent på grundlag af dennes videresalgspriser i Fællesskabet sammenvejet på grundlag af salgsmængden. (55) For at nå frem til et handelsled, der var sammenlig- neligt med de klagende fællesskabsproducenters salg, blev priserne ved import fra de berørte lande tilpasset for at tage hensyn til håndteringsomkost- ninger og erlagt told. Tilpasningerne blev baseret på oplysninger fra importørerne. (59) (60) (61) (62) (56) Denne sammenligning mundede ud i følgende prisunderbud opgjort som et vejet gennemsnit og udtrykt fællesskabsproducenternes priser: i procent af — Folkerepublikken Kina: 60,1 % — Ungarn: 47,3 % — Indien: fra 40,1 % til 41,2 % — Mexico: 31,9 % — Polen: fra 38,7 % til 43,7 % — Sydafrika: 21,6 % — Ukraine: 54,0 %. (57) Det skal bemærkes, at priserne ved import fra de berørte lande konsekvent i hele perioden fra 1994 til undersøgelsesperioden var væsentligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser. EU-erhvervsgrenens kapacitet voksede med 11 %. Det skal i den forbindelse bemærkes, at tovværks- maskiner har en særdeles lang levetid (i visse tilfælde mere end 20 år), og det blev derfor fundet godtgjort, at udskiftningen af gamle maskiner uundgåeligt førte til øget kapacitet som følge af de moderne maskiners forbedrede effektivitet. De betydelige investeringer, der blev foretaget i 1995, kan for størstedelens vedkommende tilskrives en enkelt fællesskabsproducent, der udskiftede foræl- dede maskiner. Sideløbende dermed faldt kapaci- tetsudnyttelsen fra 64 % i 1994 til 58 % i undersø- gelsesperioden. b) Lagre Fællesskabserhvervsgrenens lagre voksede betyde- ligt i perioden, nemlig fra 30 607 tons i 1994 til 39 780 tons i undersøgelsesperioden, hvilket udgør en stigning på 30 %. Lagrene voksede især mellem 1994 og 1995 (24 %). c) Salgsmængde og markedsandel Fællesskabserhvervsgrenens salg på fællesskabsmar- kedet faldt fra 106 042 tons i 1994 til 96 776 tons i undersøgelsesperioden, hvilket er et fald på 9 266 tons (9 %). En sammenligning mellem udviklingen i salgs- forbruget viser, at mængden og udviklingen i fællesskabserhvervsgrenens markedsandel i den af undersøgelsen omfattede periode. EU- fra 75 % i erhvervsgrenens markedsandel 1994 til 66 % i undersøgelsesperioden, hvilket udgør et tab på 9 procentpoint i løbet af den af undersøgelsen omfattede periode. faldt faldt d) Priser (63) Den vejede gennemsnitlige salgspris på stålwire solgt af fællesskabserhvervsgrenen på fællesskabs- markedet udviste stigning en mindre mellem 1994 og undersøgelsesperioden (fra 1,34 ECU pr. kg til 1,46 ECU pr. kg). samlet Det skal bemærkes, at priserne på de pågældende importerede varer hele tiden lå betydeligt under fællesskabserhvervsgrenens priser. 5. EU-Erhvervsgrenens situation a) Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse (58) EU-erhvervsgrenens produktion af den pågældende vare holdt sig på et stabilt niveau i hele den af undersøgelsen omfattede periode, idet den voksede fra 144 484 tons i 1994 til 145 192 tons i undersø- gelsesperioden, dvs. med mindre end 1 %. e) Rentabilitet (64) Det skal bemærkes, at der ikke forelå oplysninger om rentabiliteten af stålwirer for alle de selskaber, der indgik i stikprøven (visse selskabers omkost- ningsregnskabssystemer kunne ikke separat identi- ficere i henhold til artikel 3, stk. 8, i grundforordningen stålwirer). Kommissionen har derfor 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/17 vurdere benyttet rentabiliteten for den nærmeste sektor til at situation. fællesskabserhvervsgrenens Rentabiliteten på samlet selskabsniveau ansås for repræsentativ for stålwire, da denne vare udgjorde en betydelig andel af den samlede omsætning for alle de berørte selskaber. Den gennemsnitlige rentabilitet for de klagende fællesskabsproducenter, der indgik i stikprøven, gik fra + 1,3 % i 1994 til – 0,6 % i 1997. Det fremgik af undersøgelsen, at trods en moderat stig- ning i den gennemsnitlige salgspris og produkti- onsmængde er fællesskabserhvervsgrenens salg og følgelig markedsandel faldet (med henholdsvis 9 % og 9 procentpoint). f) Investeringer (65) steg Investeringerne 24 % fra 7 094 000 ECU i 1994 til 8 826 000 ECU i under- søgelsesperioden. Investeringerne har almindeligvis vedrørt udskiftning af maskiner. samlet med g) Beskæftigelse (66) Antallet af ansatte i fællesskabserhvervsgrenen faldt i løbet af den af undersøgelsen omfattede periode, nemlig fra 2 710 i 1994 til 2 559 i undersøgelsespe- rioden (et fald på 6 %). h) Produktivitet (67) (produ- Fællesskabserhvervsgrenens produktivitet ceret mængde pr. ansat) steg i løbet af den af undersøgelsen omfattede periode (der konstateredes en stigning på 6 % mellem 1994 og undersøgelses- perioden). 6. Konklusion vedrørende skade (68) Kommissionen konkluderede, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i den af undersøgelsen omfattede periode havde været udsat for et betydeligt pristryk fra importerede varer med oprindelse i de pågæl- dende lande, som ankom til fællesskabsmarkedet i stigende mængder og fandtes at underbyde fælles- skabserhvervsgrenens priser betydeligt i undersø- gelsesperioden. Fællesskabserhvervsgrenen mistede en betydelig markedsandel på et tidspunkt, hvor forbruget på markedet var steget svagt (med 5 %). Det skal også bemærkes, at skønt produktionsni- veauet var stabilt, faldt salget i perioden, og lagrene steg løbende og betydeligt. situation Fællesskabserhvervsgrenens forværredes desuden i perioden fra en situation med en fortjeneste på 1,3 % i 1994 til tab i 1997 (0,6 %). finansielle af ovennævnte Som følge Kommissionen foreløbig konkluderet, at skabserhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, artikel 3, stk. 2, i grundforordningen. oplysninger har fælles- jf. F. ÅRSAG TIL SKADE (69) Kommissionen undersøgte, om den væsentlige skade, der var påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, var forårsaget af dumpingimporten fra Folkerepu- Indien, Mexico, Polen, blikken Kina, Ungarn, Sydafrika og Ukraine, og undersøgte også andre faktorer for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten, jf. artikel 3, stk. 7, i grundforordningen. a) Virkningerne af dumpingimporten (70) Der er et klart sammenfald mellem på den ene side det betydelige prisunderbud, den øgede import- mængde og den markedsandel for dumpingim- porten, der konstateredes i den af undersøgelsen omfattede periode, og på den anden side forvær- ringen af situation. fællesskabserhvervsgrenens Dette fremgår navnlig af et fald i fællesskabser- hvervsgrenens markedsandel og forværringen af dens rentabilitet i den af undersøgelsen omfattede periode. Mere specifikt skal det med hensyn til markedsan- importen fra de pågældende dele bemærkes, at lande fra 1994 til undersøgelsesperioden steg med mere end forbrugsraten (en samlet stigning på 93 %). Dette udgør en samlet stigning i deres markedsandel på 11 procentpoint, mens fælles- faldt med 9 skabsproducenternes markedsandel procentpoint. Navnlig faldt den betydelige stigning i importen mellem 1994 og 1995 (en stigning på 73 %) sammen med et tab af markedsandel for i fællesskabserhvervsgrenen denne periode. procentpoint) (10 fælles- Kommissionen konkluderede derfor, at skabserhvervsgrenens faldt sammen med de pågældende landes erobring af markedsandel. tab af markedsandel (71) Desuden forværredes fællesskabserhvervsgrenens finansielle situation betydeligt i den af undersø- gelsen omfattede periode, idet den fra at have over- skud måtte konstatere tab på et marked, hvor efter- spørgslen steg i den af undersøgelsen omfattede periode. Særlig forværredes fællesskabserhvervsgre- nens finansielle situation mellem 1994 og 1995 (fra + 1,3 % til – 0,3 %), hvilket var i en periode, hvor den led et betydeligt tab af markedsandel (10 procentpoint). L 45/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 (72) For så vidt angår salgspriserne skal det endelig bemærkes, at fællesskabserhvervsgrenen øgede sine priser i perioden 1994-1995. Denne stigning faldt sammen med stigninger i råvarepriserne. På grund af presset fra den omfattende stigning i importen af billige varer i 1995 (+ 73 %), hvis priser lå betyde- ligt under fællesskabserhvervsgrenens priser, kunne den imidlertid ikke dække sine omkostninger til trods for prisstigningen. Korea (76) Importen fra Korea undersøgtes i forbindelse med denne undersøgelse, og der konstateredes de minimis-dumpingmargener. Priserne på importen fra Korea fandtes at være sammenlignelige med fællesskabserhvervsgrenens priser, og den af fælles- skabserhvervsgrenen lidte skade kunne derfor ikke tilskrives import med oprindelse i Korea. I et forsøg på at genvinde sin markedsposition i 1996 sænkede fællesskabserhvervsgrenen priserne og genvandt en del af den tabte markedsandel. Rentabiliteten forværredes imidlertid blot yderli- gere. I 1997 var fællesskabserhvervsgrenen i stand til at bevare sin stilling på markedet ved at forbedre produktiviteten og øge priserne, men dens finan- sielle situation var fortsat negativ (–0,6 %). Tjekkiet (77) For så vidt angår importen fra Den Tjekkiske Republik forblev enhedsprisen under fællesskabser- hvervsgrenens enhedspris i undersøgelsesperioden, men importmængden faldt i løbet af perioden. b) Virkningen af andre faktorer (73) Kommissionen undersøgte, om den skade, der var forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne være forårsaget af andre faktorer end dumpingimporten. Kommissionen så især på udviklingen i forbruget, udviklingen i og virkningen af importen fra tredje- lande, virkningen af stigninger i råvarepriserne og på, om den forvoldte skade kunne være forårsaget fællesskabserhvervsgrenen. af foretaget af import i) F o r b r u g påvirkede (74) Kommissionen overvejede, hvorvidt udviklingen i forbruget fællesskabserhvervsgrenens situation. Det skal bemærkes, at skønt forbruget faldt med 8 % mellem 1995 og 1996, steg det samlede forbrug med 5 % i den af undersøgelsen omfattede periode. Det er derfor usandsynligt, at skaden kan tilskrives udviklingen i forbruget. ii) I m p o r t f r a a n d r e t r e d j e l a n d e (75) For så vidt angår importen fra andre tredjelande, som ikke er berørt af denne procedure, fandt Kommissionen, at skønt denne import udgjorde en betydelig andel på fællesskabsmarkedet (9 % i undersøgelsesperioden), faldt den i den af undersø- gelsen omfattede periode fra 10 % i 1994 til 9 % i undersøgelsesperioden. I denne forbindelse undersøgte Kommissionen på grundlag af Eurostat-statistikker navnlig udvik- lingen i mængde og priser for importen fra Korea, og fra Tjekket, Rumænien, Rusland og Tyrkiet. tendenserne importen for (78) (79) Rumænien Skønt der var en betydelig stigning i importen fra lå denne i begyndelsen af den af Rumænien, undersøgelsen omfattede periode på et ekstremt lavt niveau (kun 217 tons i 1994), og ved udgangen af perioden var denne stadig meget begrænset (0,9 % i undersøgelsesperioden). import Rusland For så vidt angår importen fra Rusland udgjorde markedsandelen kun 0,3 %, skønt omfanget var svingende i løbet af den af undersøgelsen omfattede periode. undersøgelsesperioden i Tyrkiet (80) Med hensyn til importen fra Tyrkiet fremgik det af undersøgelsen, at skønt importen fra Tyrkiet steg i løbet af perioden med en øget markedsandel til følge (1,7 % i undersøgelsesperioden), var enheds- prisen væsentligt højere end prisen i de af undersø- gelsen omfattede lande, for hvilke der er fastsat dumping- og skadesmargener. Konklusion (81) Kommissionen fandt, at importen fra de oven- nævnte tredjelande, der ikke er berørt af proce- duren, kan have bidraget til den forvoldte skade, særlig importen fra Tjekkiet og Tyrkiet. Dette alene fandtes imidlertid ikke at være tilstrækkeligt til at bryde den årsagssammenhæng, der er konstateret mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, lidt, som fællesskabserhvervsgrenen har særlig i betragtning af disse tredjelandes markeds- andel og denne markedsandels udvikling i den af undersøgelsen omfattede periode (fra 5,9 % i 1994 til 6,7 % i undersøgelsesperioden). 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/19 Andre tredjelande (82) Kommissionen fandt, at andre tredjelandes samlede markedsandel faldt i den af undersøgelsen omfat- tede periode (fra 4 % i 1994 til 2,7 % i undersøgel- sesperioden), og at priserne på denne import var klart højere end priserne på dumpingimporten. iii) R å v a r e r ikke var tilstrækkelige til at bryde årsagssammen- hængen mellem den import, der er genstand for undersøgelsen, og den væsentlige skade, der er forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet. I af betragtning Kommissionen, at lande tilsammen har Fællesskabet væsentlig skade. ovenstående konkluderede importen fra de syv berørte forvoldt erhvervsgrenen i (83) Kommissionen overvejede også, om den skade, der var forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne være forårsaget af stigninger i råvareomkostnin- gerne i den af undersøgelsen omfattede periode. G. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Indledende bemærkninger I denne forbindelse fandt Kommissionen, at det i betragtning af, at stålwirer kun i begrænset omfang kan udskiftes med andre varer, burde have været muligt for fællesskabserhvervsgrenen at videregive stigninger i råvareomkostningerne. Kommissionen fandt, at fællesskabserhvervsgrenens prisstigninger i 1994-1995, hvor den stod over for en stigning i importen af varer til lave priser, var utilstrækkelige til at dække stigningerne i råvareomkostningerne. iv) S k a d e f o r å r s a g e t a f f æ l l e s s k a b s e r - h v e r v s g r e n e n s e g e n i m p o r t (84) En række eksportører påstod, at fællesskabser- hvervsgrenen havde forårsaget skade gennem sin egen import af den pågældende vare fra de under- søgte lande i den af undersøgelsen omfattede periode. (87) Som forklaret i afsnittet om definitionen af produk- tionen i Fællesskabet fandt Kommissionen i denne forbindelse, at disse køb generelt svarede til den normale handelspraksis for producenter, der er nødt til at supplere deres sortiment af varer, som de selv har fremstillet, med en mindre del importerede varer. Denne import var nødvendig, så virksomhe- derne kunne tilbyde et fuldt varesortiment og konkurrere på fællesskabsmarkedet. Med hensyn til forbindelsen mellem en klagende fællesskabspro- ducent og en importør og visse distributører, som blev specielt undersøgt, konkluderedes det, at det pågældende selskab ikke havde handlet anderledes end andre undersøgte fællesskabsproducenter. Virk- ningen af disse selskabers import kan derfor ikke tilskrives fællesskabsproducenten. Kommissionen konkluderede derfor, at erhvervs- grenen i Fællesskabet ikke havde forvoldt skade ved sin egen import af stålwirer. c) Konklusion vedrørende årsagssammenhæng (85) ikke kan udelukkes, at en del af Skønt det importen fra andre tredjelande kan have bidraget til den skade, som fællesskabserhvervsgrenen har lidt, har undersøgelsen vist, at disse faktorer i sig selv (86) Kommissionen foreløbigt undersøgte på grundlag af de afgivne oplysninger, om der til trods for konklusionerne om dumping og skade fore- ligger tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foran- staltninger i denne sag. og Med henblik herpå har Kommissionen overvejet virkningerne for alle parter, der er berørt af proce- duren, hvis der indføres eller ikke indføres foran- staltninger. 2. Indhentning af oplysninger om Fællesska- bets interesser For at vurdere virkningen af en indførelse af foran- staltninger anmodede Kommissionen om oplys- ninger fra alle kendte interesserede parter, herunder parter i leverandørindustrierne, de klagende fælles- skabsproducenter, importører og grossister samt brugerne. Det skal bemærkes, at der ikke blev modtaget svar fra brugerindustrierne. På grundlag af de oplysninger, der blev modtaget fra de samar- bejdende parter, drog Kommissionen følgende konklusioner. 3. Virkning på leverandørindustrierne fedtstof og emballering (især (88) Den vigtigste råvare, der anvendes i fremstillingen af stålwirer, er industrielle stålwirer, især stålwirer med højt indhold af kulstof, der kan være galvani- serede eller på anden måde overtrukket. Det skal bemærkes, at der anvendes andre væsentlige råvarer til fremstilling af stålwirer, herunder syntetiske tromler og fibre, ruller). De stålwirer, der benyttes af fællesskabser- hvervsgrenen, er hovedsagelig fremstillet af de i Europa. Der kan vigtigste anvendes af en række kvaliteter og diametre i denne form for produktion, men stålwi- reproducenterne i Fællesskabet producerer hele det sortiment, som er nødvendigt for fremstillingen af stålwirer. stålproducenter stålwirer L 45/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 (89) To råvareproducerende selskaber samarbejdede i forbindelse med Kommissionens undersøgelse. Disse to selskaber beskæftigede omkring 1 417 personer i 1997. Den samlede omsætning var i 1997 312 mio. ECU, hvoraf 54 mio. ECU vedrørte de pågældende råvarer (ca. 17 % af den samlede omsætning). De pågældende selskabers rentabilitet var ca. 5 % i 1997. 4. Virkning på erhvervsgrenen i Fællesskabet a) Fællesskabserhvervsgrenens karakter og struktur (90) skal bemærkes, Erhvervsgrenen i Fællesskabet består af små og af mellemstore virksomheder beliggende i ni medlemsstaterne (Østrig, Danmark, Frankrig, Tysk- land, Grækenland, Italien, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige). Det at produktionen af stålwirer er kapitalkrævende, og at der skal foretages en betydelig forskning og udvik- ling for at vedblive med at forbedre varesorti- mentet, navnlig de særlige stålwirer der benyttes til projekter (se nedenstående). Stålwirer bearbejdes ofte yderligere af fællesskabserhvervsgrenen og/ (dvs. beskæring, eller dens splejsning og påsætning af kroge eller andet tilbehør samt omdannelse til andre varer, f. eks. stropper osv. ). Det er klart, at alle negative følger for stålwirer i betydelig grad vil skade denne akti- vitet. relaterede selskaber (91) Ved fremstillingen i Fællesskabet beskæftigedes der i undersøgelsesperioden omkring 2 600 personer. (92) Ud over produktionen af standardstålwirer frem- stiller erhvervsgrenen i Fællesskabet også en bred vifte af specielle stålwirer til bestemte projekter, f. eks. stålwirer til brug ved opførelse af hængebroer eller ophængte tage. Denne projektproduktion vedrører sædvanligvis en fast mængde og et fast tidsrum (nemlig den mængde, til projektet, og dettes løbetid). Det skal bemærkes, at projektarbejder i årenes løb er blevet en vigtig indtægtskilde for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Da projektordrer normalt kræver et tæt teknisk samar- bejde med kunderne (hvor avanceret teknologi og avancerede maskiner ofte er nødvendige) og yderli- gere tjenesteydelser (ikke blot ved installation af stålwirerne, men også på længere sigt reparation og vedligeholdelse), skal det bemærkes, at fællesskabs- erhvervsgrenen er den vigtigste leverandør af projektstålwirer på fællesskabsmarkedet. som kræves (93) Det konstateredes, at projektstålwirer kan produ- ceres på samme maskiner og af samme arbejds- styrke som standardstålwirer med samme mål, og at produktionen af projektstålwirer derfor var stærkt afhængig af produktionen af standardstålwirer, f. eks. for at sprede de faste omkostninger. b) Fællesskabserhvervsgrenens bæredygtighed (94) Det skal bemærkes, at situationen for stålwireindu- løbet af det strien i Fællesskabet er forværret i seneste årti; hovedsagelig som følge af lukninger i brugerindustrierne, f. eks. i minesektoren, og reduk- tioner af fiskerflåderne efter indførelsen af kvoter. Som følge heraf har erhvervsgrenen måttet gennemgå en større omstrukturering og konsolide- ring. I den periode, der er omfattet af nærværende undersøgelse, havde erhvervsgrenen konsolideret sig og stod over for en øget efterspørgsel, som nævnt i betragtning 43. (95) I den af undersøgelsen omfattede periode gik erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke desto mindre fra en situation med overskud til en tabsgivende situation og havde et af sine mest betydelige fald i fortjeneste i 1995, hvor der importeredes store mængder varer fra de pågældende lande til fælles- skabsmarkedet. I betragtning af denne dumpingim- ports lave priser havde fællesskabserhvervsgrenen desuden ikke kunnet øge priserne i takt med omkostningsstigningerne og skadedes derfor både af importens mængde og dens lave værdi. (96) Kommissionen fandt, at fællesskabserhvervsgrenen i betragtning af den tidligere omstrukturering og forbedring af produktiviteten ville være strukturelt bæredygtig, hvis der blev genskabt redelige konkur- rencevilkår på fællesskabsmarkedet. c) Virkninger af indførelse eller undladelse af indførelse af foranstaltninger (97) Efter en indførelse af foranstaltninger forventes det, at priserne på stålwirer på fællesskabsmarkedet vil stige. Denne prisstigning vil gøre det muligt for fællesskabserhvervsgrenen igen at blive rentabel og til en vis grad øge salgsmængden. føre til (98) Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er det sand- synligt, at den negative udvikling vil fortsætte for erhvervsgrenen i Fællesskabet, hvilket på længere sigt vil lukning af virksomheder. Det fandtes, at en række af fællesskabserhvervsgrenens produktionsanlæg næsten blev drevet med tab. Disse anlæg ville højst sandsynligt blive lukket i løbet af kort tid med et umiddelbart tab af arbejds- pladser til følge. Det er stærkt sandsynligt, at fælles- skabserhvervsgrenen fortsat vil miste markedsandel, og det forventes, at den finansielle situation fortsat vil forværres. Som nævnt ovenfor vil en fortsat negativ udvikling ikke blot påvirke produktionen af standardstålwirer, men også produktionen af projektstålwirer, der større ikke omfang af de pågældende lande. eksporteres i 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/21 (99) Som konklusion forventes det, at foranstaltninger vil gøre det muligt for fællesskabserhvervsgrenen at overvinde den forvoldte skade. Det anses derfor for at være i fællesskabserhvervsgrenens interesse, at der indføres foranstaltninger. 5. Virkning på importører og grossister (100) Fire importører/grossister i Fællesskabet, som ikke forbundet med eksportø- var forretningsmæssigt forbindelse med undersø- rerne, samarbejdede i gelsen. De fremførte, at en indførelse af foranstalt- ninger i denne procedure ville have skadelige følger for importører/grossister af den pågældende vare i Fællesskabet. ikke to af de (101) Det fremgik af undersøgelsen, at stålwirevirksom- heden for forretningsmæssigt forbundne importører udgjorde en betydelig del af deres aktiviteter både med hensyn til omsætning (mellem 40 % og 80 %) og bidrag til fortjenesten (den samlede fortjeneste lå fra 3 % til 18 %). Det skal imidlertid bemærkes, at alle importørerne/ grossisterne med en enkelt undtagelse også forhandler andre varesortimenter, herunder fiber- kabler, tråd, tovværk, kæder, beslag samt kroge og andet tilbehør. En vigtig del af aktiviteterne er bearbejdning af stålwirerne (f. eks. beskæring, splejs- ning og påsætning af kroge eller andet tilbehør f. eks. stropper samt omdannelse til andre varer, importørerne/grossi- osv. ). Det fremgik også, at sterne forhandlede stålwirer fremstillet i Fælles- skabet. (102) Skønt en indførelse af foranstaltninger sandsyn- ligvis vil have en virkning for importører og grossi- ster, konkluderede Kommissionen i betragtning af deres bearbejdning af stålwirer, deres aktiviteter i forbindelse med handel med andre varer samt det forhold, at de også handler med varer fremstillet i Fællesskabet, at virkningen af en indførelse af foranstaltninger i denne procedure ikke vil være væsentlig. 6. Virkning på brugerne (103) Stålwirer benyttes til en lang række formål, og et stort antal brugerindustrier er derfor berørt af denne procedure. Kommissionen fandt, at stålwirer hovedsagelig anvendes af følgende brugersektorer, idet listen dog ikke er udtømmende: generelle formål, fiskeri, søfarts- og shippingbranchen, olie- og gasindustrien, minedrift (skakt- og overflademi- lufttransport (herunder skilifte nedrift), skovbrug, og kabelbaner), civilingeniørarbejder (hængebroer, tårne, bardunmaster, overdækkede tagstrukturer), bygge- og anlægsbranchen (kraner), elevatorer. (104) Kommissionens analyse afspejler det store antal berørte brugerindustrier og den brede vifte af anvendelsesformål inden for hver enkelt sektor. På fandt grundlag af de foreliggende oplysninger samlede Kommissionen, omkostninger lå fra 50 000 ECU til 18 mio. ECU, hvilket afspejlede de meget store størrelsesforskelle mellem de berørte selskaber. Desuden lå andelen af de omkostninger, som vedrørte den pågældende vare, fra 0,01 % til kun 3 %, hvilket viser, at stål- wirer ikke er et væsentligt anliggende for disse selskaber. at brugerindustriernes (105) Ved undersøgelsen af de mulige følger for brugerne af en indførelse af foranstaltninger konkluderede Kommissionen, at i betragtning af brugerindustri- ernes ubetydelige omkostninger til stålwirer, var det usandsynligt, at en stigning i disse omkostninger ville have en væsentlig virkning. Det skal desuden bemærkes, at der er en række alternative leverings- kilder for stålwirer, der ikke er underlagt antidum- pingforanstaltninger, og som fortsat vil kunne benyttes af de pågældende brugerindustrier. 7. Konklusion vedrørende fællesskabets in- teresser (106) I betragtning af væksten i importen fra de pågæl- dende lande i den af undersøgelsen omfattede periode og eksportørernes adfærd på fællesskabs- markedet, hvor de konsekvent og betydeligt har underbudt fællesskabserhvervsgrenens priser, er det sandsynligt, at denne udvikling vil fortsætte og yderligere forværre den skade, der er forvoldt de klagende producenter i Fællesskabet, hvis der ikke indføres foranstaltninger. (107) Virkningerne af en indførelse af foranstaltninger kan forventes at bistå fællesskabserhvervsgrenen med at forbedre rentabiliteten med deraf følgende gavnlige virkninger for konkurrenceforholdene på fællesskabsmarkedet og en mindskelse af truslen om lukninger og betydelige tab af arbejdspladser. Kommissionen har i betragtning, at erhvervsgrenen i Fællesskabet kan blive tvunget til at lukke en række produktionsanlæg, hvis de eksporterende producenters uredelige handels- praksis ikke afhjælpes, og brugerindustriens fordele på mellemlang sigt ved at modtage leverancer til lavere priser kan i så fald forsvinde. taget især (108) For så vidt angår brugerindustrierne vil enhver forventet prisstigning kun have marginale virk- ninger. (109) Kommissionen har konkluderet, at der under disse omstændigheder ikke foreligger tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger. L 45/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 H. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER Den midlertidige told for selskaberne i disse to lande blev derfor fastsat til skadesmargenerne. 1. Skadesafhjælpningsniveau har forvoldt (110) Da det er fastslået, at den pågældende dumpingim- port fællesskabserhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke er tvingende årsager til ikke at gribe ind, bør de påtænkte foranstalt- ninger indføres med et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, uden at de konstaterede dumpingmargener overstiges. For at afhjælpe den pågældende skade må erhvervs- grenen bringes i en situation, hvor priserne på den pågældende importerede vare med oprindelse i de berørte lande øges til et niveau, der ikke forvolder skade. dvs. Med henblik på at beregne den nødvendige pris- stigning, fandt Kom- skadesmargenen, missionen, at priserne på de varer, der importeredes til dumpingpriser, måtte sammenlignes med fælles- skabserhvervsgrenens salgspriser plus den fortje- neste, som erhvervsgrenen kunne forventes at have, hvis der ikke forelå skadelig dumping fra de lande, der er omfattet af undersøgelsen. På dette grundlag sammenlignedes de vejede gennemsnitlige eksportpriser for de typer varer, der blev anvendt ved fastsættelsen af prisunderbuddets størrelse, for undersøgelsesperioden og cif Fælles- skabets grænse, justeret for betalt told og håndte- ringsomkostninger, med de faktiske gennemsnit- lige salgspriser for de berørte klagende fællesskabs- idet disse producenter, som indgik i stikprøven, priser var hævet for at dække den manglende fortjeneste samt en fortjenstmargen på 5 %. Med henblik på en foreløbig afgørelse fandtes denne fortjenstmargen at være det mindste fortjenstni- veau, som var nødvendigt for at gøre denne sektor bæredygtig. 3. Tilsagn (112) De eksporterende producenter i Ungarn og Polen har afgivet pristilsagn i overensstemmelse med i grundforordningen. Kom- artikel 8, missionen finder, at de tilsagn, der er afgivet af de pågældende kan godtages. eksporterende producenter, stk. 1, Godtagelsen af pristilsagnene bør være betinget af, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder frem- lægges en gyldig tilsagnsfaktura, der klart identifi- cerer producenten og indeholder de oplysninger, som fremgår af bilaget. Fremlægges en sådan faktura ikke, skal der betales antidumpingtold med den relevante sats. (113) Det skal bemærkes, at der i henhold til artikel 8, stk. 9, og artikel 10 i grundforordningen kan indføres antidumpingtold, hvis et tilsagn mislig- holdes eller trækkes tilbage. (114) Det skal desuden bemærkes, at undersøgelsen af interesser vil dumping, blive fuldført, uanset om der godtages tilsagn i løbet af undersøgelsen, jf. artikel 8, stk. 6, i grund- forordningen. skade og Fællesskabets I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER (115) Af forvaltningsmæssige grunde bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Desuden bør det anføres, at alle de konklusioner, der er draget i forbindelse med denne forordning, er midlertidige og kan tages op til fornyet overvejelse i forbindelse med som Kommissionen måtte foreslå — foranstaltning, endelig enhver 2. Midlertidig told UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: (111) I henhold til artikel 7, stk. 2, i grundforordningen skal den midlertidige antidumpingtold svare til den fundne dumpingmargen eller det beløb, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe skaden, alt efter hvad der er lavest. alle selskaber i Folkerepublikken Kina, For Ungarn, Indien, Polen og Ukraine var skadesmar- generne i alle tilfælde højere end dumpingmarge- nerne. Den midlertidige told for selskaberne i de ovennævnte lande baseredes derfor på de konstate- rede dumpingmargener. For de mexicanske og sydafrikanske selskaber var skadesmargenerne lavere end dumpingmargenerne. Artikel 1 1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, forsynet eller ikke forsynet med kroge eller andet tilbehør, tariferet under KN-kode ex 7312 10 82 (Taric-kode 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (Taric-kode 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (Taric-kode 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (Taric-kode 7312 10 88*10) og ex 7312 10 99 (Taric-kode 7312 10 99*10), med oprin- delse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine. 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/23 2. Den midlertidige told fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer, der er fremstillet af nedennævnte selskaber: Land Selskab Folkerepublikken Kina Alle selskaber Toldsats (%) Taric- tillægskode 74,8 — Ungarn Alle selskaber 33,9 8900 Indien Usha Martin Industries og Usha Beltron Ltd Alle selskaber 39,8 40,2 8613 8900 Mexico Alle selskaber 56,4 — Polen Drumet Alle andre selskaber Sydafrika Alle selskaber Ukraine Alle selskaber 35,0 56,1 33,9 54,8 8614 8900 — — 3. Uanset stk. 1 pålægges den midlertidige told ikke import af den pågældende vare, der fremstilles og eksporteres og faktureres direkte til et importerende selskab i Fællesskabet i henhold til artikel 2, stk. 2, af de selskaber, der er anført i artikel 2, stk. 3. 4. Medmindre andet er anført, finder gældende bestemmelser for told anvendelse. 5. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told. Artikel 2 1. De tilsagn, der er afgivet af de i stk. 3 anførte selskaber i forbindelse med antidum- pingproceduren vedrørende tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, også forsynet med kroge eller andet tilbehør, tariferet under KN-kode ex 7312 10 82 (Taric-kode 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (Taric-kode 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (Taric-kode 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (Taric-kode 7312 10 88*10) og ex 7312 10 99 (Taric-kode 7312 10 99*10), med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine, godtages. 2. Når der fremsættes en anmodning om overgang til fri omsætning på grundlag af et tilsagn, er fritagelse fra tolden betinget af, at der over for de relevante medlemsstaters toldmyndigheder forelægges en gyldig tilsagnsfaktura udstedt af et af de selskaber, der er anført i stk. 3. De vigtigste elementer i tilsagnsfakturaen er anført i bilaget. L 45/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 1999 Importerede varer, der ledsages af en tilsagnsfaktura, deklareres under følgende Taric- 3. tillægskoder: Land Selskab Taric-tillægskode Ungarn Polen Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu »Linodrut« Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów »Linodrut« Zabrze Spólka z organic- zona odpowiedzialnoscia 8616 8617 Fabryka Lin i Drutów »Falind« Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia 8619 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu »Linodrut« Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu »Linodrut Linmet« spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Artikel 3 I henhold til artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96, og uden at det berører 1. artikel 20, stk. 2 og 3, i nævnte forordning, kan interesserede parter tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra ikrafttrædelsesdatoen for denne forordning. I henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de parter, der gav sig 2. til kende inden for den frist, som er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren, fremsætte bemærkninger om anvendelsen af denne forordning inden for en måned fra tidspunktet for dens ikrafttrædelse. Artikel 4 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesska- bers Tidende. Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 1999. På Kommissionens vegne Leon BRITTAN Næstformand 19. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 45/25 BILAG Oplysninger, der skal fremgå af den i artikel 2, stk. 2, omhandlede tilsagnsfaktura 1. Varerapporteringskodenummeret som fastsat i det tilsagn, der er afgivet af den pågældende producerende eksportør, med angivelse af type, antal strenge, antal tråde pr. streng og KN-kode. 2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder angivelse af: — »selskabsvarekoden« — KN-kode — den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer kan tolddeklareres ved Fællesska- bets grænser (som anført i forordningen) — mængde i kg — gældende mindstepris. 3. En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder: — kilopris — betalingsbetingelser — leveringsbetingelser — samlede rabatter og nedslag. 4. Navn på den importør, til hvilken fakturaen er udstedt direkte af selskabet. 5. Navn på den funktionær i selskabet, der har udstedt tilsagnsfakturaen, og følgende underskrevne erklæring: »Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af. [selskabets navn], og som Kommissionen har godtaget i henhold til forordning (EF) nr. 362/1999. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte. «


title: Regolamento (CE) n. 361/1999 della Commissione del 18 febbraio 1999 relativo alla vendita, nell'ambito della procedura fissata dal regolamento (CEE) n. 2539/84, di carni bovine detenute da taluni organismi d'intervento e destinate all'approvvigionamento delle isole Canarie e recante abrogazione dei regolamenti (CE) n. 2509/98 e (CE) n. 2319/98

eurovoc_concepts:
Canary Islands
beef
intervention agency
sale
supply

formats: html pdf print

text: 19. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 45/3 REGOLAMENTO (CE) N. 361/1999 DELLA COMMISSIONE del 18 febbraio 1999 relativo alla vendita, nell’ambito della procedura fissata dal regolamento (CEE) n. 2539/84, di carni bovine detenute da taluni organismi d’intervento e destinate all’approvvigionamento delle isole Canarie e recante abrogazione dei regolamenti (CE) n. 2509/98 e (CE) n. 2319/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1633/98 (2), in particolare l’articolo 7, paragrafo 3, visto il regolamento (CEE) n. 1601/92 del Consiglio, del 15 giugno 1992, relativo a misure specifiche in favore delle isole Canarie per taluni prodotti agricoli (3), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2348/96 del Consiglio (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 2, considerando che taluni organismi d’intervento deten- gono scorte considerevoli di carni bovine acquistate in regime d’intervento; che, a motivo degli elevati costi connessi, è opportuno evitare il prolungamento del periodo di ammasso; considerando che il regolamento (CE) n. 1319/98 della Commissione (5), che stabilisce il bilancio previsionale di approvvigionamento delle isole Canarie per i prodotti del settore delle carni bovine, stabilisce il bilancio previsio- nale di approvvigionamento relativo alle carni bovine congelate per il periodo dal 1o luglio 1998 al 30 giugno 1999; che, sulla scorta del tradizionale andamento degli scambi, è opportuno svincolare alcuni quantitativi di carni bovine d’intervento, ai fini dell’approvvigionamento delle isole Canarie in tale periodo; considerando che il regolamento (CEE) n. 2539/84 della Commissione, del 5 settembre 1984, recante modalità particolari per determinate vendite di carni bovine conge- late detenute dagli organismi d’intervento (6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2417/95 (7), ha previsto la possibilità della vendita in due fasi successive di carni bovine provenienti dalle scorte d’intervento; (CEE) n. 2173/79 della Commissione (8), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2417/95; considerando che l’articolo 3 del regolamento (CE) n. 2790/94 della Commissione, del 16 novembre 1994, recante modalità comuni di applicazione del regolamento (CEE) n. 1601/92 del Consiglio relativo a misure speci- fiche a favore delle isole Canarie per taluni prodotti agri- coli (9), modificato dal regolamento (CE) n. 825/98 (10), prevede l’utilizzazione di certificati di aiuto rilasciati dalle competenti autorità spagnole ai fini dell’approvvigiona- mento in provenienza dalla Comunità; che per un migliore funzionamento del regime suddetto occorre prevedere alcune deroghe al regolamento (CE) n. 2790/94, in particolare per quanto riguarda la domanda e il rilascio dei certificati di aiuto; considerando che è opportuno effettuare tale vendita, in conformità dei regolamenti (CEE) n. 2539/84 e (CEE) n. 3002/92 (11) della Commissione, modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 770/96 (12), e (CE) n. 2790/94, preve- dendo inoltre talune deroghe a motivo, in particolare, della destinazione dei prodotti in causa; considerando che è opportuno disporre il deposito di una cauzione, al fine di garantire l’arrivo delle carni bovine alla destinazione prevista; considerando che è opportuno abrogare i regolamenti della Commissione (CE) n. 2509/98 (13) e (CE) n. 2319/ 98 (14); considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 considerando che, allo scopo di assicurare una procedura di gara regolare ed uniforme, delle misure dovrebbero essere adottate oltre a quelle indicate nel regolamento 1. Si procede alla vendita dei prodotti d’intervento acquistati conformemente all’articolo 6 del regolamento (CEE) n. 805/68, ovvero di circa: (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 17. (3) GU L 173 del 27. 6. 1992, pag. 13. (4) GU L 320 dell’11. 12. 1996, pag. 1. (5) GU L 183 del 26. 6. 1998, pag. 22. (6) GU L 238 del 6. 9. 1984, pag. 13. (7) GU L 248 del 14. 10. 1995, pag. 39. (8) GU L 251 del 5. 10. 1979, pag. 12. (9) GU L 296 del 17. 11. 1994, pag. 23. (10) GU L 117 del 21. 4. 1998, pag. 5. (11) GU L 301 del 17. 10. 1992, pag. 17. (12) GU L 104 del 27. 4. 1996, pag. 13. (13) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 3. (14) GU L 289 del 28. 10. 1998, pag. 20. L 45/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 19. 2. 1999 — 1 500 t di carni bovine disossate detenute dall’orga- nismo d’intervento irlandese; emessa dall’organismo d’intervento venditore o di una copia autenticata della stessa. — 200 t di carni bovine con osso detenute dall’orga- nismo d’intervento spagnolo; Le carni vendute devono essere consegnate alle isole 2. Canarie ai sensi del regolamento (CE) n. 1319/98. 3. Fatte salve le disposizioni del presente regolamento, la vendita avviene conformemente ai regolamenti (CEE) n. 2539/84, (CEE) n. 3002/92 e (CE) n. 2790/94. 4. Le qualità e i prezzi minimi di cui all’articolo 3, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2539/84 sono indi- cati nell’allegato I. 5. Nell’ambito di ciascun gruppo di prodotti gli orga- nismi d’intervento procedono innanzitutto alla vendita dei prodotti immagazzinati da più tempo. Gli interessati possono procurarsi le informazioni relative ai quantitativi e all’ubicazione dei prodotti immagazzinati rivolgendosi agli indirizzi indicati nell’allegato II. Sono prese in considerazione solamente le offerte 6. pervenute agli organismi d’intervento interessati entro le ore 12 del 25 febbraio 1999. In deroga a quanto disposto dall’articolo 8, paragrafo 7. 1, del regolamento (CEE) n. 2173/79, l’offerta deve venir presentata dall’organismo d’intervento interessato in plico chiuso sul quale figuri il riferimento al regolamento di cui trattasi. Il plico chiuso non deve essere aperto dall’orga- nismo d’intervento prima della scadenza dei termini per la presentazione delle offerte di cui al paragrafo 6. Articolo 2 1. L’offerta o la domanda di acquisto è presentata da un operatore iscritto nel registro di cui all’articolo 5, para- grafo 1, del regolamento (CE) n. 2790/94 o da un opera- tore che abbia ricevuto dal primo delega scritta ad agire per suo conto. 2. Dopo aver ricevuto un’offerta o una domanda di acquisto l’organismo d’intervento procede alla conclu- sione del contratto soltanto dopo aver verificato, presso gli organismi competenti spagnoli di cui all’allegato III, che sia disponibile un quantitativo corrispondente nei limiti del bilancio previsionale di approvvigionamento. 3. L’organismo spagnolo riserva contemporaneamente al richiedente il quantitativo richiesto fino al ricevimento della relativa domanda di certificato di aiuto. In deroga all’articolo 6, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2790/ 94, la domanda di certificato deve essere accompagnata esclusivamente dall’originale della fattura di acquisto La domanda di certificato di aiuto dev’essere presentata entro 14 giorni dalla data di emissione della fattura di acquisto. 4. In deroga all’articolo 3, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2790/94, le carni vendute nel quadro del presente regolamento non potranno beneficiare dell’aiuto. 5. In deroga all’articolo 3, paragrafo 4, lettera b), del regolamento (CE) n. 2790/94, la domanda di certificato di aiuto e il certificato stesso recano, nella casella 24, la dicitura «certificato di aiuto da utilizzare nelle isole Canarie — senza aiuto». Articolo 3 In deroga alle disposizioni dell’articolo 4, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 2539/84, le domande d’acquisto possono essere presentate a partire dal decimo giorno lavorativo dopo la data indicata all’articolo 1, paragrafo 6. Articolo 4 L’importo della cauzione di cui all’articolo 5, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2539/84 è fissato a: — 3 000 EUR/t per le carni bovine disossate; — 1 400 EUR/t per le carni bovine con osso. La consegna dei prodotti nelle isole Canarie entro il 30 giugno 1999 costituisce un’esigenza principale ai sensi dell’articolo 20 del regolamento (CEE) n. 2220/85 della Commissione (1). La prova che tale esigenza è stata rispettata dev’essere fornita entro due mesi dall’espleta- mento presso le autorità competenti delle isole Canarie delle formalità relative alla consegna in questione. Articolo 5 Nell’ordine di ritiro di cui all’articolo 3, paragrafo 1, lettera b) del regolamento (CEE) n. 3002/92 e nell’esem- plare di controllo T5 è riportata la seguente dicitura: Carne de intervención destinada a las islas Canarias — Sin ayuda [Reglamento (CE) no 361/1999] Interventionskød til De Kanariske Øer — uden støtte (forordning (EF) nr. 361/1999) (1) GU L 205 del 3. 8. 1985, pag. 5. 19. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 45/5 Interventionsfleisch für die Kanarischen Inseln — ohne Beihilfe (Verordnung (EG) Nr. 361/1999) Jq(cid:146)ar ap(cid:149) tgm paq(cid:146)lbasg cia tir Jamaq(cid:148)our M(cid:147)sour — wyq(cid:148)r emisw(cid:151)seir [Jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 361/1999] Intervention meat for the Canary Islands — without the payment of aid (Regulation (EC) No 361/1999) Viandes d’intervention destinées aux îles Canaries — Sans aide [règlement (CE) no 361/1999] Carni in regime d’intervento destinate alle isole Canarie — senza aiuto [regolamento (CE) n. 361/1999] Interventievlees voor de Canarische Eilanden — zonder steun (Verordening (EG) nr. 361/1999) Carne de intervenção destinada às ilhas Canárias — sem ajuda [Regulamento (CE) nº 361/1999] Kanariansaarille osoitettu interventioliha — ilman tukea (Asetus (EY) N:o 361/1999) Interventionskött (Förordning (EG) nr 361/1999). för Kanarieöarna — utan bidrag Articolo 6 I regolamenti (CE) n. 2509/98 e (CE) n. 2319/98 sono abrogati. Articolo 7 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 18 febbraio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione L 45/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 19. 2. 1999 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLA I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — B(cid:246)LAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungefähre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantité approximative (tonnes) Quantità approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu määrä (tonneina) Ungefärlig kvantitet (ton) Precio mínimo expresado en euros por tonelada (1) Mindstepriser i EUR/ton (1) Mindestpreise, ausgedrückt in EUR/Tonne (1) Ek(cid:145)wister til(cid:146)r p(cid:150)kgsgr ejvqaf(cid:149)lemer se euq(cid:150) am(cid:145) t(cid:149)mo (1) Minimum prices expressed in EUR per tonne (1) Prix minimaux exprimés en euros par tonne (1) Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata (1) Minimumpr¶zen uitgedrukt in euro per ton (1) Preço mínimo expresso em euros por tonelada (1) Alimmat hinnat euroina tonnilta (1) Lägsta priser i euro per ton (1) a) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött IRELAND — Thick flank (INT 12) — Topside (INT 13) — Silverside (INT 14) — Rump (INT 16) — Striploin (INT 17) — Forerib (INT 19) 400 200 100 100 500 200 1 000 1 200 1 000 1 000 2 500 1 200 b) Cuartos traseros con hueso — Bagfjerdinger, ikke udbenet — Hinterviertel mit Knochen — Op(cid:148)shia t(cid:146)taqta le j(cid:149)jaka — Bone-in hindquarters — Quartiers arrière avec os — Quarti posteriori non disossati — Achtervoeten met been — Quartos traseiros com osso — Luullinen takaneljännes — Bakkvartsparter med ben ESPAÑA — Cuartos traseros 200 750 (1) Estos precios se entienden peso neto de acuerdo con las disposiciones del apartado 1 del artículo 17 del Reglamento (CEE) no 2173/79. (1) Disse priser gælder netto i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 17, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2173/79. (1) Diese Preise gelten netto gemäß den Vorschriften von Artikel 17 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79. (1) Oi til(cid:146)r aut(cid:146)r evaql(cid:149)fomtai ep(cid:148) tou jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour s(cid:151)lvyma le tir diat(cid:145)neir tou (cid:145)qhqou 17 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2173/79. (1) These prices shall apply to net weight in accordance with the provisions of Article 17(1) of Regulation (EEC) No 2173/79. (1) Ces prix s’entendent poids net conformément aux dispositions de l’article 17, paragraphe 1, du règlement (CEE) no 2173/79. (1) Il prezzo si intende peso netto in conformità del disposto dell’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2173/79. (1) Deze pr¶zen gelden netto, overeenkomstig de bepalingen van artikel 17, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 2173/79. (1) Estes preços aplicam-se a peso líquido, conforme o disposto no nº 1 do artigo 17º do Regulamento (CEE) nº 2173/79. (1) Asetuksen (ETY) N:o 2173/79 17 artiklan 1 kohdan mukaiset nettopainohinnat. (1) Dessa priser gäller nettovikt enligt bestämmelser i artikel 17. 1 i förordning (EEG) nr 2173/79. 19. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 45/7 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAPAPTHMA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervención — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endereços dos organismos de intervenção — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser ESPAÑA: FEGA (Fondo Español de Garantía Agraria) Beneficencia, 8 E-28005 Madrid Tel. : fax: (34) 913 47 65 00/913 47 63 10; télex: FEGA 23427 E/FEGA 41818 E; (34) 915 21 98 32/915 22 43 87 IRELAND: Department of Agriculture, Food and Forestry Agriculture House Kildare Street IRL-Dublin 2 Tel. Telex 93292 and 93607, telefax (01) 661 62 63, (01) 678 90 11, ext. 2278 and 3806 (01) 678 52 14 and (01) 662 01 98 ANEXO III — BILAG III — ANHANG III — PAQAQTGLA III — ANNEX III — ANNEXE III — ALLEGATO III — BIJLAGE III — ANEXO III — LIITE III — BILAGA III Organismos españoles a que se refiere el apartado 2 del artículo 2 — De i artikel 2, stk. 2, omhandlede spanske organer — Die in Artikel 2 Absatz 2 genannten spanischen Stellen — Oi ispamijo(cid:148) oqcamislo(cid:148) pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 2 — The Spanish agencies referred to in Article 2(2) — Les organismes espagnols visés à l’article 2, paragraphe 2 — Organismi spagnoli di cui all’articolo 2, paragrafo 2 — In artikel 2, lid 2, bedoelde Spaanse instanties — Organismos espanhóis referidos no nº 2 do artigo 2º — 2 artiklan 2 kohdan tarkoittama espanjalainen toimielin — De i artikel 2. 2 avsedda spanska organen — Dirección Territorial de Comercio en Las Palmas José Frachy Roca, 5 E-35007 Las Palmas de Gran Canaria Tel. : (34) 928 26 14 11/928 26 21 36; fax: (34) 928 27 89 75 — Dirección Territorial de Comercio en Santa Cruz de Tenerife Pilar, 1 E-38002 Santa Cruz de Tenerife Tel. : (34) 922 24 14 80/922 24 13 79; fax: (34) 922 24 42 61/922 24 68 36


title: Regolamento (CE) n. 364/1999 della Commissione del 18 febbraio 1999 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 19. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 45/29 REGOLAMENTO (CE) N. 364/1999 DELLA COMMISSIONE del 18 febbraio 1999 che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 2, considerando che, a norma dell’articolo 13 del regola- mento (CEE) n. 1766/92, la differenza fra i corsi o i prezzi dei prodotti di cui all’articolo 1 di detto regolamento ed i prezzi di detti prodotti nella Comunit(cid:133) pu(cid:149) essere coperta da una restituzione all’esportazione; considerando che le restituzioni debbono essere fissate prendendo in considerazione gli elementi di cui all’arti- colo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95 della Commis- sione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio in relazione alla concessione delle restituzioni all’esportazione e le misure da adottare in caso di turba- tive nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4); considerando che, per quanto riguarda le farine, le semole e i semolini di grano o di segala, la restituzione applica- bile a questi prodotti deve essere calcolata tenendo conto della quantit(cid:133) di cereali necessaria per la fabbricazione dei prodotti considerati; che dette quantit(cid:133) sono state fissate nel regolamento (CE) n. 1501/95; considerando che la situazione del mercato mondiale o le esigenze specifiche di certi mercati possono rendere necessaria la differenziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione; considerando che la restituzione deve essere fissata almeno una volta al mese; che essa pu(cid:149) essere modificata nel periodo intermedio; considerando che l’applicazione di dette modalit(cid:133) alla situazione attuale dei mercati nel settore dei cereali e, in particolare, ai corsi o prezzi di detti prodotti nella Comu- nit(cid:133) e sul mercato mondiale conduce a fissare la restitu- zione agli importi elencati in allegato; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione, come tali, dei prodotti di cui all’articolo 1, lettere a), b) e c) del regolamento (CEE) n. 1766/92, ad eccezione del malto, sono fissate agli importi di cui in allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 19 febbraio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 18 febbraio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. L 45/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 2. 1999 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 18 febbraio 1999, che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Per le destinazioni seguenti: 01 tutti i paesi terzi, 02 altri paesi terzi, 03 Svizzera, Liechtenstein. — 0 — 26,00 0 64,50 0 — 40,00 0 — — — 40,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 49,25 46,00 42,50 39,25 36,75 — — 82,00 — — 30,00 (2) 27,00 (2) — 30,00 (2) — (2) Se tale prodotto contiene semole agglomerate, nessuna restituzione (cid:138) concessa. NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20) modificato