title: Rådets förordning (EG) nr 397/1999 av den 22 februari 1999 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Taiwan samt om slutgiltigt uttag av de preliminära tullarna

eurovoc_concepts:
Taiwan
anti-dumping duty
import
originating product
two-wheeled vehicle

text: 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 49/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 397/1999 av den 22 februari 1999 om inf(cid:148)rande av en slutgiltig antidumpningstull p(cid:134) import av cyklar med ursprung i Taiwan samt om slutgiltigt uttag av de prelimin(cid:132)ra tullarna EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING — Bikeeurope BV, Utrecht, Nederl(cid:132)nderna. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 9. 4 i denna, med beaktande av det f(cid:148)rslag som kommissionen har lagt fram efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: A. PROVISORISKA (cid:143)TG(cid:142)RDER (1) (2) (3) (4) Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1833/ 98 (2) (nedan kallad f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull) inf(cid:148)rdes prelimin(cid:132)ra antidumpningstullar p(cid:134) import till gemenskapen av cyklar som omfattas av och KN-nummer 8712 00 80 med ursprung i Taiwan. 87 12 00 30 8712 00 10, B. EFTERF(cid:153)LJANDE F(cid:153)RFARANDE ber(cid:148)rda Flera skriftliga synpunkter efter det att de prelimin(cid:132)ra antidump- ningstullarna hade inf(cid:148)rts. inkom med parter Parter som hade beg(cid:132)rt att bli h(cid:148)rda gavs tillf(cid:132)lle att h(cid:148)ras av kommissionen. Kommissionen fortsatte att inh(cid:132)mta och kontrol- lera alla uppgifter som bed(cid:148)mdes som n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r de slutgiltiga avg(cid:148)randena. Kontrollbes(cid:148)k p(cid:134) plats utf(cid:148)rdes hos f(cid:148)ljande import(cid:148)r i gemenskapen som inte var n(cid:134)gon taiwanesisk exporterande till- verkare n(cid:132)rst(cid:134)ende: (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. F(cid:148)rordningen senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EGT L 238, 26. 8. 1998, s. 10. (5) (6) (7) (8) Samtliga parter underr(cid:132)ttades om de viktigaste omst(cid:132)ndigheter och (cid:148)verv(cid:132)ganden som skulle ligga till grund f(cid:148)r avsikten att rekommendera ett inf(cid:148)- rande av slutgiltiga antidumpningstullar och ett slutgiltigt uttag av de belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av prelimin(cid:132)ra tullar. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter (cid:148)ver- v(cid:132)gdes och slutsatserna har i ber(cid:132)ttigade fall (cid:132)ndrats i enlighet med dem. C. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)RUNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT Eftersom det inte inkommit n(cid:134)gra inv(cid:132)ndningar betr(cid:132)ffande definitionen av den ber(cid:148)rda produkten och den likadana produkten bekr(cid:132)ftas slutsatserna i sk(cid:132)len 13–19 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. D. NYA EXPORTERANDE TILLVERKARE I TAIWAN P(cid:134) grund av det stora antalet exporterande tillver- kare i Taiwan beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 17 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/ 96 (nedan kallad grundf(cid:148)rordningen) anv(cid:132)nda sig av stickprov (se vidare f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). Det har inte inkommit n(cid:134)gra inv(cid:132)ndningar betr(cid:132)ffande urvalet av exporterande tillverkare f(cid:148)r stickprovet; detta urval gjordes med de exporte- rande sam- tycke. intresseorganisationers tillverkarnas Ett antal exporterande tillverkare i Taiwan gav sig till k(cid:132)nna en m(cid:134)nad innan de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)r- derna antogs och beg(cid:132)rde att tillerk(cid:132)nnas status som ny exporterande tillverkare. Efter antagandet av kontrollerade kommissionen med hj(cid:132)lp av ett s(cid:132)rskilt fr(cid:134)gefor- mul(cid:132)r att f(cid:148)retagen inte hade exporterat produkten provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna de L 49/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 i fr(cid:134)ga till gemenskapen under unders(cid:148)kningspe- rioden, att de hade b(cid:148)rjat exportera till gemen- skapen efter denna period eller genom avtal hade gjort ett o(cid:134)terkalleligt (cid:134)tagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen, och att de inte var n(cid:132)rst(cid:134)ende n(cid:134)gon tillverkare eller export(cid:148)r i Taiwan som omfattades av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)r- derna f(cid:148)r produkten. Exporterande tillverkare som visade att de uppfyllde dessa villkor ans(cid:134)gs vara nya exporterande tillverkare och b(cid:148)r betr(cid:132)ffande de slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rderna (cid:134)tnjuta samma behandling som de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet, dvs. omfattas av en antidumpningstull som ber(cid:132)knats i enlighet med artikel 9. 6 i grundf(cid:148)rordningen. (9) Nya exporterande tillverkare som efter antagandet av de slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rderna inkommer med tillr(cid:132)ck- liga bevis f(cid:148)r att man uppfyller villkoren b(cid:148)r (cid:134)tnjuta samma behandling. E. DUMPNING 1. Normalv(cid:132)rde 1. Metod f(cid:148)r ber(cid:132)kning av normalv(cid:132)rdet den i svaret p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret angivna tillverk- ningskostnaden i betydande grad skilde sig fr(cid:134)n den som upptogs i bokf(cid:148)ringen. I svaret p(cid:134) fr(cid:134)ge- formul(cid:132)ret underv(cid:132)rderade f(cid:148)retaget (cid:148)verlag till- f(cid:148)r de till gemenskapen verkningskostnaderna exporterade modellerna, samtidigt som man (cid:148)ver- v(cid:132)rderade motsvarande kostnader inhemska modeller. f(cid:148)r F(cid:148)retaget kunde inte motivera varf(cid:148)r den i svaret p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret angivna kostnaden skulle avspegla tillverkningskostnaderna f(cid:148)r produkten p(cid:134) ett rikti- gare s(cid:132)tt (cid:132)n den bokf(cid:148)rda kostnaden. N(cid:132)r det g(cid:132)llde det f(cid:148)rh(cid:134)llandet att vissa tullkostnader r(cid:132)knades till- sammans med tillverkningsomkostnaderna kunde f(cid:148)retaget, med utg(cid:134)ngspunkt i uppgifterna i svaret p(cid:134) kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r och vad som framkom under kontrollbes(cid:148)ket, inte f(cid:148)rklara hur dessa kostnader behandlades i bokf(cid:148)ringen eller hur de f(cid:148)rdelades mellan de olika modellerna. D(cid:132)rf(cid:148)r drogs slutsatsen att den bokf(cid:148)rda tillverk- ningskostnaden f(cid:148)r varje modell borde anv(cid:132)ndas vid konstruktionen av normalv(cid:132)rdet. (10) (11) inte inkommit n(cid:134)gra Eftersom det efter antagandet av de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna inv(cid:132)ndningar betr(cid:132)ffande den metod som anv(cid:132)nts f(cid:148)r fastst(cid:132)l- landet av det konstruerade normalv(cid:132)rdet bekr(cid:132)ftas unders(cid:148)kningsresultaten i sk(cid:132)len 27–31 i f(cid:148)rord- ningen om prelimin(cid:132)r tull. 2. Produktionskostnader Ett f(cid:148)retag inv(cid:132)nde efter antagandet av de proviso- riska (cid:134)tg(cid:132)rderna mot att man vid fastst(cid:132)llandet av det konstruerade normalv(cid:132)rdet hade anv(cid:132)nt den tillverkningskostnad som f(cid:148)retaget sj(cid:132)lv anv(cid:132)nde i sin bokf(cid:148)ring. F(cid:148)retaget h(cid:132)vdade att den tillverk- ningskostnad som f(cid:148)retaget uppgivit i sitt svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret skulle anv(cid:132)ndas eftersom denna var riktigare. F(cid:148)retaget h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att en annan kostnadsf(cid:148)rdelning borde anv(cid:132)ndas vid dump- ningsber(cid:132)kningarna, eftersom vissa tullavgifter som belastade produkten n(cid:132)r den s(cid:134)ldes p(cid:134) den bokf(cid:148)ring inhemska marknaden i r(cid:132)knades in i tillverkningsomkostnaderna f(cid:148)r alla produkter. f(cid:148)retagets (12) Vid kontrollbes(cid:148)ket visade det sig att f(cid:148)retaget i sin bokf(cid:148)ring hade en betydligt mera detaljerad kost- nadsredovisning f(cid:148)r varje modell (cid:132)n vad som efter- fr(cid:134)gades i fr(cid:134)geformul(cid:132)ret. Det visade sig ocks(cid:134) att (13) f(cid:148)r Ett annat f(cid:148)retag h(cid:132)vdade att kommissionen vid konstruktionen av normalv(cid:132)rdet borde ha godtagit den uppdelning f(cid:148)r direkta arbetskostnader och tillverkningsomkostnader som f(cid:148)retaget gjort i sitt svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret. F(cid:148)retaget h(cid:132)vdade att det inte hade n(cid:134)gon speciell metod f(cid:148)r att f(cid:148)rdela dessa kostnader och att det tvingats skapa en f(cid:148)rdelnings- metod enkom f(cid:148)r dumpningsunders(cid:148)kningen. Unders(cid:148)kningen visade dock att f(cid:148)retaget tidigare haft en f(cid:148)rdelningsmetod f(cid:148)r direkta arbetskost- nader och tillverkningsomkostnader. Det visade sig ocks(cid:134) att den nyskapade f(cid:148)rdelningsmetod som anv(cid:132)ndes svaret p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret genom- g(cid:134)ende ledde till h(cid:148)gre kostnader f(cid:148)r modeller med h(cid:148)g tillverkningskostnad och l(cid:132)gre kostnader f(cid:148)r modeller med l(cid:134)g tillverkningskostnad. Enligt den nyskapade f(cid:148)rdelningsmetoden f(cid:148)rdelades direkta arbetskostnader och tillverkningsomkostnader p(cid:134) grundval av olika faktorer, t. ex. storleken p(cid:134) eller typen av anv(cid:132)nda delar. F(cid:148)retaget visade dock inte att dessa f(cid:148)rdelningsfaktorer verkligen ledde till en riktigare f(cid:148)rdelning av de direkta arbetskostnaderna och tillverkningsomkostnaderna (cid:132)n den tidigare anv(cid:132)nda metoden. D(cid:132)rf(cid:148)r drogs slutsatsen att det inte fanns n(cid:134)gon anledning att anv(cid:132)nda n(cid:134)gon annan metod (cid:132)n den som f(cid:148)retaget tidigare anv(cid:132)nt, och att denna metod s(cid:134)lunda skulle anv(cid:132)ndas vid ber(cid:132)kningen inf(cid:148)r av konstruktionen av normalv(cid:132)rdet. tillverkningskostnaden (14) (15) (16) 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 49/3 2. Exportpris inte Eftersom det sedan antagandet av de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna inv(cid:132)ndningar betr(cid:132)ffande fastst(cid:132)llandet av exportpriset bekr(cid:132)ftas unders(cid:148)kningsresultaten fr(cid:134)n f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. inkommit n(cid:134)gra varierar mellan olika modeller stickprovet dumpade priserna. Dumpningsmargi- och nalerna kommissionen har d(cid:132)rf(cid:148)r ber(cid:132)knat en v(cid:132)gd, genomsnittlig dumpningsmarginal f(cid:148)r varje expor- terande tillverkare. P(cid:134) grund av de stora skillna- derna i exportpriser mellan de olika modellerna har v(cid:132)gningen skett p(cid:134) grundval av respektive modells exportkvantitet. De slutgiltiga dumpningsmargina- lerna, i procent av importpriset cif gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull, (cid:132)r f(cid:148)ljande: 3. J(cid:132)mf(cid:148)relse — Fritz Jou Manufacturing Co. Ltd 10,2 %. som f(cid:148)retaget gjort En exporterande tillverkare h(cid:132)vdade att vissa betal- ningar, till ett n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra att detta f(cid:148)retag kom p(cid:134) obest(cid:134)nd, felaktigt hade dragits av fr(cid:134)n exportpriset s(cid:134)som provision. Vid kontrollbes(cid:148)ket avsl(cid:148)jades att denna exporte- rande tillverkare i sj(cid:132)lva verket gjort vissa provi- sionsutbetalningar som var direkt kopplade till viss exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning till gemenskapen, vilken inte uppgivits i svaret p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret. Det b(cid:148)r ocks(cid:134) p(cid:134)pekas att den exporterande tillverkaren i sitt svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret inte n(cid:132)mnde det n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retaget till vilket provisionen utbetalades och som var delaktig i exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen till gemenskapen, trots att just s(cid:134)dan information uttryckligen efter- fr(cid:134)gades. Inv(cid:132)ndningen kunde allts(cid:134) inte godtas och provisionen drogs av fr(cid:134)n exportpriset. (17) Inga andra inv(cid:132)ndningar har inkommit betr(cid:132)ffande de i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen angivna juster- ingar som gjorts f(cid:148)r att j(cid:132)mf(cid:148)relsen skall bli r(cid:132)ttvis, f(cid:148)rordningen om och unders(cid:148)kningsresultaten i prelimin(cid:132)r tull bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r. 4. Dumpningsmarginaler 1. Metod (18) Det v(cid:132)gda, genomsnittliga, konstruerade normal- v(cid:132)rdet fritt fabrik j(cid:132)mf(cid:148)rdes, modell f(cid:148)r modell, med det v(cid:132)gda, genomsnittliga exportpriset (se f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). Inga f(cid:148)r(cid:132)ndringar gjordes i dumpningsber(cid:132)kningarna och de prelimi- n(cid:132)ra d(cid:132)rf(cid:148)r enligt nedan. dumpningsmarginalerna bekr(cid:132)ftas 2. Dumpningsmarginaler f(cid:148)r f(cid:148)retagen i stick- provet — Giant Manufacturing Co. Ltd — Merida Industry Co. Ltd — Ming Cycle Ind. Co. Ltd — Overlord Industries Corp. 2,4 %. 2,5 %. 2,5 %. 18,2 %. 3. Dumpningsmarginal f(cid:148)r samarbetsvilliga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet (20) I enlighet med artikel 9. 6 i grundf(cid:148)rordningen till- delades de samarbetsvilliga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet en dumpningsmarginal motsvarande dumpningsmarginalen f(cid:148)r den genomsnittliga f(cid:148)retag som ingick i stickprovet, v(cid:132)gd p(cid:134) grundval av volymen av deras export till gemenskapen. Denna slutgiltiga dumpningsmarginal (cid:132)r 5,4 % av importpriset cif gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull. 4. Dumpningsmarginal f(cid:148)r icke samarbetsvilliga f(cid:148)retag (21) Dumpningsmarginalen f(cid:148)r de icke samarbetsvilliga f(cid:148)retagen fastst(cid:132)lldes i enlighet med artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. Eftersom graden av samarbetsvilja var h(cid:148)g ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att fastst(cid:132)lla dumpnings- marginalen f(cid:148)r de icke samarbetsvilliga f(cid:148)retagen till den h(cid:148)gsta dumpningsmarginal som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r n(cid:134)got f(cid:148)retag som ingick i stickprovet. Att anta att de exporterande tillverkare som inte visade sig samarbetsvilliga skulle ha l(cid:132)gre dumpningsmar- ginal (cid:132)n de samarbetsvilliga skulle inneb(cid:132)ra att man premierade bristande samarbetsvilja och skulle kunna uppmuntra f(cid:148)rs(cid:148)k till kringg(cid:134)ende. (19) En j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normalv(cid:132)rdet och det juste- samtliga f(cid:148)retag i rade exportpriset visade att Denna slutgiltiga dumpningsmarginal (cid:132)r s(cid:134)lunda 18,2 % av importpriset cif gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull. L 49/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 F. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN; STICKPROVET tillfredsst(cid:132)llande utstr(cid:132)ckning i unders(cid:148)kningen (cid:132)r allts(cid:134) ogrundat. (22) De taiwanesiska cykelexport(cid:148)rernas organisation (nedan kallad TBEA) och de europeiska cykelim- port(cid:148)rernas organisation (nedan kallad EBIA) p(cid:134)pe- kade att bara nio europeiska tillverkare ingick i stickprovet och att sex av dessa f(cid:148)retag dessutom ingick i st(cid:148)rre koncerner av cykeltillverkare. Det var dock bara fyra av f(cid:148)retagen som uppvisade till- fredsst(cid:132)llande unders(cid:148)k- ningen. De h(cid:132)vdade att de sm(cid:134) och oberoende cykeltillverkarna antingen inte st(cid:148)dde unders(cid:148)k- ningen eller hade visat mycket liten samarbetsvilja. De b(cid:134)da organisationerna h(cid:132)vdade d(cid:132)rf(cid:148)r att de f(cid:148)retag som valts ut f(cid:148)r stickprovet f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av skada inte var representativa f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin, utan bara representerade de stora konglo- meratens intressen. samarbetsvilja under (23) Vad betr(cid:132)ffar gemenskapsindustrins representati- vitet och st(cid:148)det fr(cid:134)n industrin i gemenskapen fast- st(cid:132)lldes under det prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rfarandet i enlighet med artiklarna 4. 1 och 5. 4 i grundf(cid:148)rordningen (se sk(cid:132)l 43 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull) att till- verkare motsvarande 60 % av gemenskapstillverk- ningen uttryckligen st(cid:148)dde klagom(cid:134)let och d(cid:132)rmed inledandet av f(cid:148)religgande unders(cid:148)kning. Inte n(cid:134)gon tillverkare, vare sig liten eller stor, gav n(cid:134)got uttryck f(cid:148)r att man motsatte sig unders(cid:148)k- ningen. Det finns allts(cid:134) inget tvivel om gemen- skapstillverkarnas inledandet av denna unders(cid:148)kning. inst(cid:132)llning till (24) N(cid:132)r gemenskapstillverkare f(cid:148)r stickprovet valdes ut beaktades s(cid:132)rskilt att det i enlighet med artikel 17 i grundf(cid:148)rordningen skulle omfatta ett representativt urval av olika stora f(cid:148)retag, olika grad av tillverk- ningsintegration och olika produktsortiment samt stor tillverkningsvolym (se sk(cid:132)len 46 och 47 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). EBIA och TBEA visade inte i sin inv(cid:132)ndning att det urval som denna metod resulterade i skulle vara ol(cid:132)mplig. (25) Det b(cid:148)r slutligen ocks(cid:134) p(cid:134)pekas att alla de gemen- skapstillverkare som ingick i stickprovet besvarade kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r och den beg(cid:132)ran om som kommissionen kompletterande skickat ut. De var ocks(cid:134) fullt samarbetsvilliga vid kontrollbes(cid:148)ken p(cid:134) plats. P(cid:134)st(cid:134)endet att vissa gemenskapstillverkare inte var samarbetsvilliga i uppgifter (26) R(cid:134)det bekr(cid:132)ftar d(cid:132)rf(cid:148)r den slutsats som i sk(cid:132)l 45 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull dras om gemen- skapsindustrins representativitet. Det bekr(cid:132)ftas ocks(cid:134) att stickprovet, som bestod av nio f(cid:148)retag motsvarande gemenskapsindustrins sammanlagda verksamhetsvolym, (cid:132)r representativt f(cid:148)r gemenskapsindustrin. 40 % av G. SKADA 1. Metod f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av skada (27) Gemenskapsindustrins skada har bed(cid:148)mts p(cid:134) grundval av tv(cid:134) kategorier av uppgifter (se vidare sk(cid:132)l 48 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). Den f(cid:148)rsta kategorin g(cid:132)ller globala skadeindikatorer f(cid:148)r gemenskapsindustrin, t. ex. produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, lager, f(cid:148)rs(cid:132)ljning, mark- nadsandelar, investeringar och syssels(cid:132)ttning. Den andra kategorin avser vissa resultatrelaterade skade- indikatorer bl. a. l(cid:148)nsamhet, priser, prisutveckling och prisunderskri- dande, f(cid:148)r vilka uppgiftsmaterialet inh(cid:132)mtats fr(cid:134)n de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. gemenskapsindustrin, f(cid:148)r 1. Globala skadeindikatorer (28) t. ex. P(cid:134) grundval av ett antal olika dokument, pressmeddelanden, utdrag ur de icke-konfidentiella svaren p(cid:134) kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r och (cid:134)rsrap- porter fr(cid:134)n europeiska koncerner som Monark, Atag och Derby (till vilka vissa av f(cid:148)retagen i stick- provet h(cid:148)r), h(cid:132)vdade TBEA och EBIA att dessa st(cid:148)rre koncerners oms(cid:132)ttning, tillverkningsvolym och l(cid:148)nsamhet f(cid:148)rb(cid:132)ttrats betydligt. Detta skulle mots(cid:132)ga det prelimin(cid:132)ra unders(cid:148)kningsresultatet om skada. fr(cid:132)mst (29) Mot detta kan anf(cid:148)ras att TBEA och EBIA f(cid:148)r att styrka denna p(cid:134)st(cid:134)dda (cid:148)kning i tillverkningsvolym, tillhandah(cid:148)ll oms(cid:132)ttning och l(cid:148)nsamhet uppgifter p(cid:134) koncernniv(cid:134) och inte direkt f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten. Dessa uppgifter bed(cid:148)ms dock inte kunna vederl(cid:132)gga de prelimin(cid:132)ra unders(cid:148)k- ningsresultaten som bygger p(cid:134) de globala skadein- dikatorerna f(cid:148)r hela gemenskapsindustrin, vilka baserades p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten och avspeglade situationen f(cid:148)r alla de enskilda f(cid:148)retag som ing(cid:134)r i koncernerna. betr(cid:132)ffande l(cid:132)get 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 49/5 unders(cid:148)kningsperioden. Dessa koncerners verksamhet omfattar inte bara cyklar. Beroende p(cid:134) koncern st(cid:134)r cyklarna f(cid:148)r mellan ca 27–70 % av den samlade verksamheten. De tre koncernernas sammanlagda andel av cykel- marknaden i gemenskapen fastst(cid:132)lldes till ca 28 % under kan medf(cid:148)ra att hela koncernens produktion, f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning och oms(cid:132)ttning sammanlagt (cid:148)kar, s(cid:132)rskilt om de ekonomiska indikatorerna bortser fr(cid:134)n att ett nytt f(cid:148)retag ing(cid:134)r i koncernen, men detta uppv(cid:132)gs av att oberoende f(cid:148)retag f(cid:148)rsvinner. Detta hindrar inte att enskilda f(cid:148)retag inom koncernen och koncernen som s(cid:134)dan kan ha haft minskad produk- tion, f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym, oms(cid:132)ttning och l(cid:148)nsamhet under hela unders(cid:148)kningsperioden. F(cid:148)rv(cid:132)rv D(cid:132)rf(cid:148)r kan TBEA:s och EBIA:s slutsats att koncer- nernas sammanlagda resultat f(cid:148)rb(cid:132)ttrats i den del det avser den ber(cid:148)rda produkten inte godtas. (30) Eftersom uppgifterna fr(cid:134)n TBEA och EBIA varken (cid:132)r konsekventa eller tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att vederl(cid:132)gga eller v(cid:132)cka tvivel betr(cid:132)ffande den detaljerade analys som kommissionen redog(cid:148)r f(cid:148)r i sk(cid:132)len 58–73 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull bekr(cid:132)ftas under- s(cid:148)kningsresultaten i dessa sk(cid:132)l. i st(cid:132)llet Om man som TBEA och EBIA f(cid:148)resl(cid:134)r hade unders(cid:148)kt hela koncerner f(cid:148)r enskilda f(cid:148)retag inom koncernerna hade man blivit tvungen att unders(cid:148)ka ett mycket st(cid:148)rre antal f(cid:148)retag (cid:132)n de nio som unders(cid:148)ktes, vilket skulle strida mot sk(cid:132)let till att stickprov i enlighet med artikel 17 i grund- f(cid:148)rordningen anv(cid:132)ndes i denna unders(cid:148)kning. (33) Under f(cid:148)religgande unders(cid:148)kning har man vid bed(cid:148)mningen av de enskilda faktorer som ledde till de prelimin(cid:132)ra slutsatserna om skada under alla fr(cid:134)n alla icke-regulj(cid:132)ra, omst(cid:132)ndigheter bortsett icke-operativa eller finansiella poster och all sido- verksamhet som inte (cid:132)r direkt kopplad till den ber(cid:148)rda produkten. Genom att denna metod anv(cid:132)ndes utesl(cid:148)ts m(cid:148)jligheten att (cid:148)verf(cid:148)ra int(cid:132)kter mellan f(cid:148)retag inom samma koncern eller omf(cid:148)r- dela alltf(cid:148)r h(cid:148)ga allm(cid:132)nna omkostnader till cykel- verksamheten. (34) Man s(cid:134)g ocks(cid:134) till att bara indikatorer som avspeg- lade aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga f(cid:148)rh(cid:134)llanden mellan f(cid:148)retag inom samma koncern anv(cid:132)ndes vid fastst(cid:132)llandet av de f(cid:148)r gemenskapsindustrin. skadeindikatorerna resultatrelaterade 2. Resultatrelaterade skadeindikatorer (31) TBEA och EBIA h(cid:132)vdade att kommissionen borde ha bed(cid:148)mt gemenskapsindustrins situation p(cid:134) grundval av en unders(cid:148)kning av de koncerner till vilka f(cid:148)retagen i stickprovet h(cid:148)r i st(cid:132)llet f(cid:148)r att samla in uppgifter fr(cid:134)n vissa enskilda f(cid:148)retag. De h(cid:132)vdade att det inte g(cid:134)r att g(cid:148)ra en (cid:148)vergripande analys av koncernen om man v(cid:132)ljer ut ett eller tv(cid:134) f(cid:148)retag, och detta hindrar ocks(cid:134) att f(cid:148)rs(cid:132)ljning inom koncernen beaktas (s(cid:132)rskilt handel mellan n(cid:132)rst(cid:134)ende parter). Enligt TBEA och EBIA var fast- st(cid:132)llandet av skada allts(cid:134) bristf(cid:132)lligt. (32) I sk(cid:132)l 5 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull anges att stickprov anv(cid:132)ndes p(cid:134) grund av det stora antal som uttryckligen st(cid:148)dde gemenskapstillverkare klagom(cid:134)let, och att ett representativt urval klagande gemenskapstillverkare unders(cid:148)ktes (se vidare sk(cid:132)len 46–47 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). (35) TBEA:s och EBIA:s slutsats att fastst(cid:132)llandet av skada var bristf(cid:132)lligt (cid:132)r allts(cid:134) grundl(cid:148)s. De prelimi- n(cid:132)ra unders(cid:148)kningsresultaten om de resultatrelate- rade skadeindikatorerna bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r. 2. Fastst(cid:132)llande av prisunderskridande (36) TBEA och EBIA ifr(cid:134)gasatte kommissionens metod att fastst(cid:132)lla de prelimin(cid:132)ra prisunderskridandemar- ginalerna (se sk(cid:132)len 54–57 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). De h(cid:132)vdade att marginalerna var f(cid:148)r h(cid:148)ga, eftersom kommissionen inte r(cid:132)knade av n(cid:134)got negativt belopp fr(cid:134)n det positiva belopp med vilket de taiwanesiska export(cid:148)rernas priser under- skred gemenskapsindustrins. De menade att den faktiska underskridandemarginalen och konkur- rensniv(cid:134)n kunde ber(cid:132)knas bara om det belopp med vilket gemenskapsindustrins priser understeg de taiwanesiska export(cid:148)rernas togs med vid ber(cid:132)k- ningen. L 49/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 (37) I kommissionens metod f(cid:148)r ber(cid:132)knande av under- skridande j(cid:132)mf(cid:148)rdes det v(cid:132)gda, genomsnittliga nettof(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset p(cid:134) de dumpade cyklarna fr(cid:134)n Taiwan, modell f(cid:148)r modell, med det v(cid:132)gda, genomsnittliga nettof(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset p(cid:134) cyklar som tillverkades och s(cid:134)ldes av gemenskapsindustrin p(cid:134) gemenskapsmarknaden. Metoden medgav allts(cid:134), i motsats till vad TBEA och EBIA h(cid:132)vdar, att det belopp med vilket priset p(cid:134) en viss taiwanesisk modell (cid:148)versteg gemenskapsindustrins pris beak- tades transaktion f(cid:148)r transaktion. tillverkade mer avancerade cyklar, med h(cid:148)gre till- verkningskostnader och h(cid:148)gre f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser (se vidare sk(cid:132)l 67 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). I f(cid:148)rening p(cid:134)verkade dessa faktorer l(cid:148)nsamheten negativt. (41) P(cid:134) grund av den sv(cid:134)ra situationen p(cid:134) gemenskaps- marknaden och av prispressen var s(cid:132)nkningarna av de indirekta kostnaderna och prish(cid:148)jningarna inte tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att uppv(cid:132)ga (cid:148)kningarna av de direkta kostnaderna per enhet. och tillverkningskostnaderna 3. Gemenskapsindustrins l(cid:148)nsamhet (38) TBEA och EBIA h(cid:132)vdade att kommissionens slut- satser i sk(cid:132)l 70 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull (att verksamheten har g(cid:134)tt med f(cid:148)rlust sedan 1995 trots anstr(cid:132)ngningar bland de gemenskapstillver- kare som ingick i stickprovet att omstrukturera och minska kostnader) inte (cid:132)r f(cid:148)renliga med de under- s(cid:148)kningsresultat som visar att prisutvecklingen haft en stadigt upp(cid:134)tg(cid:134)ende trend. (39) Mot detta kan anf(cid:148)ras att inte priserna p(cid:134) alla modeller som gemenskapsindustrin tillverkade eller s(cid:134)lde visade en upp(cid:134)tg(cid:134)ende trend under hela den unders(cid:148)kta perioden (se vidare sk(cid:132)l 83 i f(cid:148)rord- ningen om prelimin(cid:132)r tull). Tv(cid:132)rtom sj(cid:148)nk priserna p(cid:134) mountainbikar med upp till 12 % i de medlemsstater d(cid:132)r de flesta taiwanesiska cyklarna s(cid:132)ljs, F(cid:148)renade kungariket, Frankrike och Tyskland (se vidare sk(cid:132)l 83 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). Vidare kan man inte dra slutsatsen att en allm(cid:132)n trend f(cid:148)r priser och kostnader automatiskt ocks(cid:134) g(cid:132)ller l(cid:148)nsamheten. F(cid:148)r att man skall kunna dra en s(cid:134)dan slutsats m(cid:134)ste ocks(cid:134) andra ekono- miska faktorer (cid:132)n prisutvecklingen analyseras. I det sammanhang som det h(cid:132)r (cid:132)r fr(cid:134)ga om m(cid:134)ste stor- driftsf(cid:148)rdelar, tillverkningskostnad per enhet och produktmix beaktas. (40) Mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden sj(cid:148)nk volymen av gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning till icke n(cid:132)rst(cid:134)ende kunder p(cid:134) gemenskapsmarknaden med 22 % (ca 1,8 miljoner enheter) och f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsv(cid:132)rdet med 14 %, vilket ledde till att stord- riftsf(cid:148)rdelarna minskade och tillverkningskost- naden per enhet (cid:148)kade (se vidare sk(cid:132)len 65 och 66 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). Trots att vissa kostnader kunde minskas tack vare omstruktu- tillverkningskostnaden per rering (cid:148)kade d(cid:132)rf(cid:148)r enhet flesta modellerna. Tendensen f(cid:148)rst(cid:132)rktes ytterligare av att gemenskapsindustrin f(cid:148)r de (42) Utvecklingen f(cid:148)r dessa ekonomiska faktorer f(cid:148)rklarar hur gemenskapsindustrin kunde g(cid:134) med f(cid:148)rlust under hela den unders(cid:148)kta perioden trots (cid:148)kade f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser och trots vissa kostnads- minskningar. Sk(cid:132)l 70 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r. 4. Slutsats om skada (43) De unders(cid:148)kningsresultat som ledde till den preli- min(cid:132)ra slutsatsen att gemenskapsindustrins situa- tion f(cid:148)rs(cid:132)mrades under hela den unders(cid:148)kta perioden har granskats med beaktande av inv(cid:132)nd- ningarna fr(cid:134)n TBEA och EBIA. Vid granskningen bekr(cid:132)ftades att alla de skadeindikatorer som fast- f(cid:148)r gemenskapsindustrin, dvs. st(cid:132)llts prelimin(cid:132)rt (–18 %) och tillverkning (–20 %), kapacitet kapacitetsutnyttjande f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym (–22 %) och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsv(cid:132)rde (–14 %), mark- i volym och –4 % nadsandel r(cid:132)knat l(cid:148)nsamhet och syssels(cid:132)ttning i (–15 %), var korrekta. Dessa unders(cid:148)kningsresultat och slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit s(cid:134)dan v(cid:132)sentlig skada som avses i artikel 3 i grundf(cid:148)rord- ningen bekr(cid:132)ftades d(cid:132)rf(cid:148)r. (–7 % r(cid:132)knat v(cid:132)rde), (–3 %), P(cid:134) dessa grunder bekr(cid:132)ftas de prelimin(cid:132)ra under- s(cid:148)kningsresultaten och de prelimin(cid:132)ra slutsatserna om skada i sk(cid:132)len 74–77 i f(cid:148)rordningen om preli- min(cid:132)r tull. H. V(cid:143)LLANDE AV SKADA 1. Den dumpade importens inverkan p(cid:134) gemenskapsindustrin 1. Volymen p(cid:134) importen fr(cid:134)n Taiwan (44) TBEA och EBIA h(cid:132)vdade att ett betydande antal cyklar som importerades fr(cid:134)n Taiwan inte konkur- rerade direkt med cyklar tillverkade av gemen- 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 49/7 som skapsindustrin, eftersom inte alla cyklar importerats fr(cid:134)n Taiwan j(cid:132)mf(cid:148)rdes med s(cid:134)dana som tillverkats i gemenskapen vid unders(cid:148)kningen av prisunderskridandet, och d(cid:132)rf(cid:148)r inte kunde ha n(cid:134)gon negativ inverkan p(cid:134) gemenskapsindustrin. vilket motsvarar 55 % av den sammanlagda (cid:148)kningen under hela den unders(cid:148)kta perioden. sk(cid:132)l 81 i Detta och unders(cid:148)kningsresultaten i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull visar att de dumpade l(cid:134)gpriscyklarna fr(cid:134)n Taiwan hade negativ inverkan p(cid:134) gemenskapsindustrin. (45) Gemenskapsindustrin led enligt TBEA och EBIA inte heller n(cid:134)gon skada p(cid:134) grund av de cyklar som importerades fr(cid:134)n Taiwan. Trots att volymen av cykelimporten fr(cid:134)n Taiwan (cid:148)kade under den liten unders(cid:148)kta perioden var (cid:148)kningen mycket och kompenserade i sj(cid:132)lva verket l(cid:134)ngt ifr(cid:134)n den totala importnedg(cid:134)ng som intr(cid:132)dde efter det att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina, Malaysia, Indonesien och Thailand. Mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden sj(cid:148)nk importen fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder (cid:132)n Taiwan med ca 1 miljon enheter samtidigt som importen fr(cid:134)n Taiwan (cid:148)kade med bara 550 000 enheter. De drog slutsatsen att importtrycket p(cid:134) gemenskapen l(cid:132)ttade avsev(cid:132)rt under den unders(cid:148)kta perioden. inf(cid:148)rts mot import (46) Mot den f(cid:148)rsta inv(cid:132)ndningen kan anf(cid:148)ras att det faktum att inte alla modeller av produkten i fr(cid:134)ga j(cid:132)mf(cid:148)rdes i samband med unders(cid:148)kningen om prisunderskridande inte kan leda till slutsatsen att dessa modeller inte (cid:132)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara eller inte konkur- rerar p(cid:134) gemenskapsmarknaden. Unders(cid:148)kningen trots det stora har tv(cid:132)rtom visat att alla cyklar, antalet olika cykeltyper som finns b(cid:134)de p(cid:134) den taiwanesiska marknaden och p(cid:134) gemenskapsmark- naden, har samma grundl(cid:132)ggande fysiska och tekniska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den, och d(cid:132)rf(cid:148)r b(cid:148)r betraktas som en och samma produkt. (48) (49) (47) Mot f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull), inv(cid:132)ndningen om effekterna av de stora importvolymerna fr(cid:134)n Taiwan kan anf(cid:148)ras att Taiwan stod f(cid:148)r 55 % av cykelimporten till gemen- skapen under unders(cid:148)kningsperioden och d(cid:132)rmed var den i s(cid:132)rklass st(cid:148)rsta export(cid:148)ren (se vidare sk(cid:132)l 79 i trots att gemenskapsmarknaden kontinuerligt minskade fr(cid:134)n 1994 och fram(cid:134)t (sammanlagt med 16 % m(cid:132)tt antal cyklar). F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen sj(cid:148)nk f(cid:148)r i gemenskapsindustrin (med och andra akt(cid:148)rer p(cid:134) gemenskapsmarknaden, men volymen p(cid:134) importen fr(cid:134)n taiwanesiska export(cid:148)rer fortsatte att (cid:148)ka (med 25 %) samtidigt som deras f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningspriser sj(cid:148)nk stadigt under 1995 och 1996 (med sammanlagt 19 %). Gemenskapsindustrin s(cid:134)lde ca 1,4 miljoner enheter f(cid:132)rre samtidigt som importen fr(cid:134)n Taiwan (cid:148)kade med 300 000 enheter, 22 %) 2. Marknadsandelens utveckling att TBEA och EBIA h(cid:132)vdade att utvecklingen av marknadsandelarna f(cid:148)r b(cid:134)de klagande och (cid:148)vriga gemenskapstillverkare importen fr(cid:134)n visar Taiwan inte hade n(cid:134)gon skadlig inverkan. (cid:143)r 1994 var gemenskapstillverkarnas andel av gemenskaps- marknaden 70,4 %. Under unders(cid:148)kningsperioden sj(cid:148)nk andelen n(cid:134)got med 2 procentenheter, men var fortfarande s(cid:134) h(cid:148)g som 68 %. Minskningen p(cid:134)st(cid:134)s dock d(cid:148)lja det faktum att enskilda gemen- Flera skapstillverkares marknadsandel f(cid:148)retag gick i konkurs eller lades ned under den unders(cid:148)kta perioden och antalet gemenskapstillver- kare minskade allts(cid:134) (se vidare sk(cid:132)l 58 i f(cid:148)rord- ningen om prelimin(cid:132)r tull). TBEA och EBIA drar av detta slutsatsen att eftersom de kvarvarande till- verkarna har en marknadsandel som (cid:132)r n(cid:132)stan lika stor som den som det st(cid:148)rre antalet tillverkare h(cid:148)ll 1994, m(cid:134)ste dessa kvarvarande tillverkare ha (cid:148)kat sina marknadsandelar p(cid:134) bekostnad av andra euro- peiska tillverkare. (cid:148)kade. TBEA:s och EBIA:s fokusering p(cid:134) marknadsan- delen skymmer i detta fall vad en korrekt analys skulle visa. Vad gemenskapstillverkarna betr(cid:132)ffar konstaterades i sk(cid:132)l 71 i f(cid:148)rordningen om preli- min(cid:132)r tull att gemenskapsindustrin f(cid:148)rlorade 7 % i volym och 4 % av sin marknadsandel r(cid:132)knat r(cid:132)knat i v(cid:132)rde mellan 1994 och unders(cid:148)kningspe- rioden. F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen minskade med ca 1,8 miljoner enheter under samma period. Marknads- andelen f(cid:148)r de gemenskapstillverkare som inte ingick i vad som definierades som gemenskapsin- dustrin (cid:148)kade i b(cid:134)de volym (2 procentenheter) och v(cid:132)rde (5 %). Dock minskade f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen ocks(cid:134) f(cid:148)r dessa tillverkare (–600 000 enheter) under perioden. Samtidigt (cid:148)kade de taiwanesiska export(cid:148)rernas marknadsandel r(cid:132)knat i volym med 50 %, vilket motsvarade 5,8 procentenheter och (cid:132)r tre g(cid:134)nger s(cid:134) mycket som (cid:148)kningen f(cid:148)r (cid:148)vriga gemenskapstill- verkare. De lyckades ocks(cid:134) (cid:148)ka f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym L 49/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 p(cid:134)st(cid:134)ende med 550 000 enheter. Detta mots(cid:132)ger TBEA:s och EBIA:s om marknadsandelarna. Analysen visar att de taiwanesiska export(cid:148)rerna (cid:148)kade sin marknadsandel p(cid:134) detta spektakul(cid:132)ra s(cid:132)tt p(cid:134) bekostnad av b(cid:134)de de gemenskapstillverkare som klagade och de som inte klagade. (53) 2. Konsumtionsutvecklingen 1994 fram till TBEA och EBIA h(cid:132)vdade att den sjunkande konsumtionen var en av de faktorer som hade negativ inverkan p(cid:134) gemenskapsindustrin. De h(cid:132)vdade att efterfr(cid:134)gan p(cid:134) cyklar p(cid:134) gemenskaps- marknaden minskade med ca 3 miljoner enheter fr(cid:134)n unders(cid:148)kningsperioden. Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning minskade samti- digt med 1,8 miljoner enheter. Gemenskapsin- dustrin noterade sitt s(cid:132)msta ekonomiska resultat, –2,3 %, just 1996, d(cid:134) konsumtionen var som l(cid:132)gst. N(cid:132)r konsumtionen under unders(cid:148)kningsperioden steg f(cid:148)rb(cid:132)ttrades gemenskapsindustrins ekonomiska situation n(cid:134)got, och f(cid:148)rlusten stannade p(cid:134) 1,3 %. TBEA och EBIA menade att detta visar ett klart samband mellan i gemenskapen och gemenskapsindustrins resultat. konsumtionsutvecklingen (54) Kommissionen konstaterar i sk(cid:132)l 100 i f(cid:148)rord- ningen om prelimin(cid:132)r tull att det inte kan uteslutas till att den sjunkande konsumtionen bidragit gemenskapsindustrins sv(cid:134)righeter, men drar slut- satsen att effekten inte varit s(cid:134)dan att orsakssam- bandet mellan den dumpade importen fr(cid:134)n Taiwan och den v(cid:132)sentliga skada som gemenskapsindustrin lidit bryts. (cid:142)ven om det finns ett samband mellan konsumtionsutvecklingen och gemenskapsindust- rins resultat (cid:132)r detta inte en tillr(cid:132)cklig f(cid:148)rklaring till gemenskapsindustrins d(cid:134)liga resultat under peri- oder d(cid:134) konsumtionen steg. 3. Andra gemenskapstillverkares prisun- derskridande (55) Enligt TBEA och EBIA berodde delar av den skada som gemenskapsindustrin f(cid:148)rorsakats till en del p(cid:134) att gemenskapstillverkare i Italien som inte deltog i klagom(cid:134)let underskred priserna i h(cid:148)g grad. De h(cid:132)vdade att dessa tillverkares f(cid:148)rs(cid:132)ljning var s(cid:132)rskilt betydelsefull p(cid:134) de st(cid:148)rsta gemenskapsmarknaderna och gjordes till extremt l(cid:134)ga priser som ocks(cid:134) underskred de taiwanesiska priserna. Som bevis f(cid:148)r dessa skadliga beteende h(cid:132)nvisade TBEA och EBIA till Eurostat-statistik f(cid:148)r 1996 och 1997 och j(cid:132)mf(cid:148)rde de taiwanesiska priserna i nio tillverkares 3. Gemenskapsindustrins prisutveckling (50) TBEA och EBIA h(cid:132)vdade att priserna f(cid:148)r de cyklar som gemenskapsindustrin s(cid:134)lde utvecklades posi- tivt under hela den unders(cid:148)kta perioden, och att priserna (cid:148)kade med 6 % mellan 1994 och under- s(cid:148)kningsperioden. Priserna (cid:148)kade med 11 % mellan 1995 och 1996 och med ytterligare 2 % mellan 1996 och unders(cid:148)kningsperioden. (51) Gemenskapsindustrins allm(cid:132)nna prisutveckling var mycket riktigt positiv mellan 1994 och unders(cid:148)k- ningsperioden. Trenden f(cid:148)rklaras dock av att gemenskapsindustrin (cid:132)ndrade sin produktmix och inriktade sig p(cid:134) mer avancerade cyklar (se vidare sk(cid:132)l 59 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). Under- s(cid:148)kningen visar dock att tillverkningen fortsatt att g(cid:134) med f(cid:148)rlust efter 1995, eftersom pris(cid:148)kningarna inte var tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att industrin skulle kunna t(cid:132)cka sina tillverkningskostnader. Prisutvecklingen har dessutom varit negativ f(cid:148)r vissa modeller p(cid:134) grund av den illojala konkurrensen fr(cid:134)n den dumpade taiwanesiska l(cid:134)gprisimporten (se vidare sk(cid:132)l 83 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). De genomsnittliga priserna p(cid:134) de mountainbike- modeller s(cid:134) mycket minskade med upp till 12 % mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden, beroende p(cid:134) gemen- skapsmarknad. vars komponenter (cid:132)ndrades inte (52) Eftersom 60 % av den taiwanesiska importen i huvudsak r(cid:148)rde enkla mountainbikar, allts(cid:134) det segment d(cid:132)r gemenskapspriserna var som mest pressade, anses de taiwanesiska export(cid:148)rernas pris- politik ha inverkat negativt p(cid:134) gemenskapsin- dustrin. 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 49/9 medlemsstater med priserna p(cid:134) leveranserna fr(cid:134)n Italien. Det visade sig att de taiwanesiska priserna underskred de italienska bara i F(cid:148)renade kunga- riket. De l(cid:134)ga taiwanesiska priserna i F(cid:148)renade kungariket uppgavs bero p(cid:134) att det fr(cid:132)mst var barn- cyklar, som (cid:132)r billigare (cid:132)n andra cyklar, som impor- terades dit. s(cid:132)nkte sina kostnader genom att s(cid:132)lja utrustning eller fastigheter. P(cid:134) detta s(cid:132)tt f(cid:148)rb(cid:132)ttrade vissa stora europeiska koncerner sin sammanlagda ekono- miska situation n(cid:134)got, och de kunde samtidigt s(cid:132)nka vissa kostnader (t. ex. allm(cid:132)nna omkostnader, avskrivningar, hyror, finansieringskostnader m. m. ). (56) TBEA och EBIA g(cid:148)r i sin prisj(cid:132)mf(cid:148)relse dock inte den uppdelning i olika cykeltyper som g(cid:148)rs i pris- j(cid:132)mf(cid:148)relsen i sk(cid:132)len 54–57 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull och som definieras i sk(cid:132)l 14 i den f(cid:148)rordningen. De har inte heller uppm(cid:132)rksammat det faktum att Eurostat-statistiken gav separata siffror f(cid:148)r vart och ett av de tre KN-nummer som omfattas av denna unders(cid:148)kning, och att ett av dessa nummer avser mycket enkla cyklar utan kullager. Trots att barncyklar (cid:132)r mycket enklare g(cid:148)r de t. ex. inte n(cid:134)gon skillnad mellan den produktmix och de enhetliga kategorier av cyklar som de taiwa- nesiska och italienska akt(cid:148)rerna s(cid:134)lde p(cid:134) gemen- skapsmarknaden. De g(cid:148)r inte heller n(cid:134)gon skillnad mellan de italienska tillverkare som deltar i klago- m(cid:134)let och de som inte g(cid:148)r det, och uppm(cid:132)rk- sammar inte att Eurostat-statistiken inneh(cid:134)ller information om cyklar av alla ursprung. Slutligen f(cid:148)rbiser TBEA och EBIA att italienska tillverkare anv(cid:132)nder andra f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvillkor (cid:132)n de taiwane- siska, prisj(cid:132)mf(cid:148)relsens meningsfullhet. Deras slutsatser kan allts(cid:134) i h(cid:148)gsta grad ifr(cid:134)gas(cid:132)ttas fr(cid:134)n en metodologisk synpunkt. p(cid:134)verkar vilket ocks(cid:134) (57) Unders(cid:148)kningsresultaten i sk(cid:132)len 91–95 i f(cid:148)rord- ningen om prelimin(cid:132)r tull om de gemenskapstill- verkare som inte deltog i klagom(cid:134)let bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r. (60) Vissa europeiska koncerner genomf(cid:148)rde visserligen st(cid:148)rre aktioner som samg(cid:134)enden och uppk(cid:148)p som ett led i den allm(cid:132)nna globaliseringstrenden. Samg(cid:134)enden och uppk(cid:148)p b(cid:148)r inte ses som en orsak till dessa f(cid:148)retags svaga st(cid:132)llning, utan snarare som dess konsekvens. Betr(cid:132)ffande de globala skadeindi- katorerna s(cid:134)som produktion, produktionskapacitet och arbetsl(cid:148)shet beaktades utvecklingen f(cid:148)r de f(cid:148)retag som g(cid:134)tt samman eller k(cid:148)pts upp under den unders(cid:148)kta perioden, eftersom dessa f(cid:148)retag utg(cid:148)r gemenskapsindustrin. D(cid:132)remot borts(cid:134)gs ifr(cid:134)n inverkan av kostnaderna f(cid:148)r samg(cid:134)enden och uppk(cid:148)p p(cid:134) den ekonomiska situa- tionen f(cid:148)r de f(cid:148)retag som utg(cid:148)r gemenskapsin- dustrin och f(cid:148)r de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Kostnaderna f(cid:148)r samg(cid:134)enden, uppk(cid:148)p koncerner omstrukturering avspeglas allts(cid:134) inte i de unders(cid:148)kningsresultat som ledde till de slutsatser om att gemenskapsindustrin lidit v(cid:132)sentlig skada som redovisas ovan. eller av (61) Omstruktureringen av gemenskapsindustrin kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte anses vara orsak till den v(cid:132)sentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. 5. Slutsats om orsakssamband (62) P(cid:134) dessa analysen och de prelimin(cid:132)ra orsakssamband. grunder bekr(cid:132)ftas den prelimin(cid:132)ra slutsatserna om 4. Omstrukturering (58) TBEA och EBIA h(cid:132)vdade att gemenskapsindustrin tvingades genomf(cid:148)ra omfattande omstruktureringar i form av samg(cid:134)enden och uppk(cid:148)p, och att detta var sk(cid:132)let till att produktionskapaciteten och syssel- s(cid:132)ttningen minskade och att kostnaderna (cid:148)kade. (63) I motsats till slutsatserna i f(cid:148)rordningen om preli- min(cid:132)r tull h(cid:132)vdade EBIA att det finns tvingande sk(cid:132)l f(cid:148)r att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder. I. GEMENSKAPENS INTRESSE tull), vilket visar (59) Den europeiska cykelindustrin genomf(cid:148)rde ratio- naliseringar och omstruktureringar som fortfarande p(cid:134)g(cid:134)r (se vidare sk(cid:132)l 103 i f(cid:148)rordningen om preli- min(cid:132)r f(cid:148)rm(cid:134)ga att anpassa sig till nya marknadsvillkor. I motsats till vad TBEA och EBIA h(cid:132)vdar ledde omstrukturer- ingarna dock inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis till (cid:148)kade kost- nader. Unders(cid:148)kningen visar av de stickprovet gemenskapstillverkare som ingick i industrins vissa att 1. Gemenskapsindustrins intresse (64) f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r I sk(cid:132)l 103 i tull konstateras att gemenskapsindustrin blivit mycket s(cid:134)rbar p(cid:134) grund av den v(cid:132)sentliga skada som den illojala konkurrensen fr(cid:134)n den dumpade l(cid:134)gprisim- porten v(cid:134)llat den. Det skulle i sj(cid:132)lva verket ha L 49/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 beh(cid:148)vts ytterligare rationaliseringar och omstruktu- reringar, i synnerhet fr(cid:134)n de sm(cid:134) tillverkarnas sida. M(cid:134)nga europeiska f(cid:148)retag tvingades l(cid:132)gga ned eller g(cid:134) (cid:148)ver fr(cid:134)n tillverkning till monteringsverksamhet. De anstr(cid:132)ngningar som de europeiska tillverkarna gjort under de senaste (cid:134)ren f(cid:148)r att (cid:148)verleva och f(cid:148)rbli konkurrenskraftiga skulle omintetg(cid:148)ras om antidumpningstull inte inf(cid:148)rts p(cid:134) den dumpade l(cid:134)gprisimporten fr(cid:134)n Taiwan. (65) Eftersom det inte inkommit n(cid:134)gra inv(cid:132)ndningar betr(cid:132)ffande gemenskapsindustrins intresse bekr(cid:132)ftas slutsatserna i sk(cid:132)len 103–105 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. tull) b(cid:148)r dessa prish(cid:148)jningar bli mycket min(cid:132)r begr(cid:132)nsade. (68) Det prelimin(cid:132)ra inkom mycket f(cid:134) meningsfulla svar antidumpningstullarna fr(cid:134)n import(cid:148)rer som (cid:132)r medlemmar av EBIA (se vidare sk(cid:132)l 108 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). Sedan de inf(cid:148)rts t(cid:132)nkte kommissionen g(cid:148)ra kontrollbes(cid:148)k p(cid:134) plats f(cid:148)r att ytterligare unders(cid:148)ka situationen f(cid:148)r impor- t(cid:148)rerna p(cid:134) gemenskapsmarknaden och utreda om dessa inv(cid:132)ndningar st(cid:132)mde. Eftersom inte n(cid:134)gon av medlemmarna i EBIA visade sig vilja samarbeta med kommissionen kan dessa inv(cid:132)ndningar betr(cid:132)f- fande import(cid:148)rer inte beaktas. (69) Under dessa omst(cid:132)ndigheter och i brist p(cid:134) uppgifter som antyder motsatsen bekr(cid:132)ftas slutsat- serna fr(cid:134)n det prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rfarandet om anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rdernas import(cid:148)rer, handlare och detaljhandlare. inverkan p(cid:134) 2. Import(cid:148)rernas, handlarnas och detaljhand- larnas intresse (66) EBIA h(cid:132)vdade att m(cid:134)nga import(cid:148)rer, handlare och detaljhandlare i gemenskapen lagt ned mycket tid, arbete och pengar under (cid:134)ren p(cid:134) att marknadsf(cid:148)ra vissa m(cid:132)rken inom gemenskapen. Dessa investe- ringar skulle skadas av att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder vidtogs. EBIA h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att detaljhandlarnas (cid:148)verlevnad beror p(cid:134) m(cid:134)ngfald och kvalitet och att bara de taiwanesiska tillverkarna kan erbjuda detta. Ett stort antal arbetstillf(cid:132)llen (cid:148)ver hela Europa uppgavs vara hotade om antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder vidtogs. (70) (67) N(cid:132)r dessa inv(cid:132)ndningar utreds b(cid:148)r man ha i (cid:134)tanke att ocks(cid:134) handlare och detaljhandlare som samar- betar med gemenskapsindustrin har lagt ned tid och pengar i sina f(cid:148)retag. Antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)r- dernas negativa inverkan p(cid:134) detaljhandeln b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r ses mot bakgrund av slutsatserna i sk(cid:132)l 110 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. Antidumpnings- (cid:134)tg(cid:132)rder kommer i vilket fall som helst inte att f(cid:148)rs(cid:132)tta handlare och detaljhandlare som handlar med taiwanesiska cyklar i n(cid:134)gon or(cid:132)ttvist sv(cid:134)r situa- tion j(cid:132)mf(cid:148)rt med andra detaljhandlare p(cid:134) gemen- skapsmarknaden. De (cid:134)tg(cid:132)rderna kommer helt enkelt att tillr(cid:132)ttal(cid:132)gga de snedvri- dande effekterna av den skadliga dumpningen och (cid:134)terst(cid:132)lla r(cid:132)ttvis konkurrens mellan alla akt(cid:148)rer i gemenskapen. Pris(cid:148)kningarna kommer dessutom inte att uppst(cid:134) automatiskt. (cid:142)ven om pris(cid:148)kningar kan uppst(cid:134) till f(cid:148)ljd av att en antidumpningstull inf(cid:148)rs (se vidare sk(cid:132)l 111 i f(cid:148)rordningen om preli- f(cid:148)reslagna 3. Konsumenternas intresse EBIA h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)rmodligen skulle f(cid:134) flera negativa konsekvenser f(cid:148)r konsumenterna. Konsumentpriserna skulle (cid:148)ka och eftersom flera modeller d(cid:132)rmed skulle bli f(cid:148)r dyra f(cid:148)r konsumenterna skulle de bli tvungna att k(cid:148)pa enklare modeller. Gemenskapsmarknaden skulle komma att beh(cid:132)rskas av ett litet antal euro- peiska tillverkare och tillg(cid:134)ngen p(cid:134) l(cid:134)gpriscyklar av l(cid:134)g kvalitet t. ex. (cid:153)steuropa och Indien, skulle (cid:148)ka. Urvalet och f(cid:148)rnyelsen skulle begr(cid:132)nsas, vilket skulle f(cid:134) negativa konsekvenser i medlemsstater d(cid:132)r de taiwanesiska cyklarna har en mycket stor marknadsandel. Det skulle f(cid:148)ljaktligen inte ligga i gemenskapskonsumenternas intresse att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder vidtogs. importerade fr(cid:134)n andra k(cid:132)llor, f(cid:148)r att antal cyklister, s(cid:132)rskilt (71) Dessa fr(cid:134)gor har, med undantag f(cid:148)r antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rdernas inverkan p(cid:134) konsumentpriserna, redan avhandlats. Det har allts(cid:134) klarlagts att kvali- teten p(cid:134) cyklarna som s(cid:132)ljs p(cid:134) gemenskapsmark- naden, konkurrensen och konsumentens valm(cid:148)jlig- heter inte kommer att p(cid:134)verkas av att antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rder vidtas. (72) EBIA har inte tillhandah(cid:134)llit n(cid:134)gon ekonomisk analys som visar att konsumentpriserna skulle (cid:148)ka om antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder vidtogs. Marginalerna i 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 49/11 distributionskedjan i gemenskapen g(cid:148)r att anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna som mest skulle p(cid:134)verka konsumentpriset med 2,6 %. Eftersom marknaden omfattar ett s(cid:134) stort antal konkurrenter (cid:132)r det dock l(cid:134)ngt ifr(cid:134)n s(cid:132)kert att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder skulle medf(cid:148)ra n(cid:134)gon prish(cid:148)jning alls p(cid:134) konsumentniv(cid:134). lande att de (cid:132)r (cid:148)vertygade om att deras situation skulle f(cid:148)rs(cid:132)mras ytterligare om antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rder inte vidtas mot den dumpade l(cid:134)gprisim- porten fr(cid:134)n Taiwan. (78) P(cid:134) dessa grunder bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r unders(cid:148)kningsre- sultaten i sk(cid:132)len 116–118 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. 4. F(cid:148)ljder f(cid:148)r konkurrensen p(cid:134) gemenskaps- marknaden (73) (74) EBIA anser att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder skulle bidra till att skapa ett oligopol best(cid:134)ende av Atag, Monark och Derby (vissa enskilda f(cid:148)retag i stickprovet ing(cid:134)r i dessa koncerner). Om antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rs uppges dessa koncerner kunna dominera marknaden och kontrollera de sm(cid:134), oberoende till- verkarna. EBIA h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att det skulle bidra till att minska konkurrensen p(cid:134) gemenskapsmarknaden om antidumpningstullar l(cid:132)ggs till den redan h(cid:148)ga tullen p(cid:134) 15,4 %. EBIA erinrade om att (cid:134)tg(cid:132)rderna mot Taiwan avslutar en serie antidumpningsf(cid:148)rfar- anden som lett till att (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rts mot Folkre- publiken Kina, Indonesien, Malaysia och Thailand. (75) Gemenskapsmarknaden inneh(cid:134)ller ett stort antal akt(cid:148)rer, och det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r ingen risk f(cid:148)r att n(cid:134)gon monopol- eller oligopolsituation uppst(cid:134)r (se vidare sk(cid:132)l 117 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). Under- s(cid:148)kningen visar i st(cid:132)llet att konkurrensen (cid:132)r stark mellan alla de europeiska tillverkarna och import(cid:148)- rerna p(cid:134) gemenskapsmarknaden. (76) Den sammanlagda marknadsandelen f(cid:148)r de tre st(cid:148)rsta europeiska koncernerna p(cid:134) gemenskaps- marknaden (cid:132)r ca 28 % (se vidare sk(cid:132)l 62 i f(cid:148)rord- ningen om prelimin(cid:132)r tull). De sammanlagt ca 70 tillverkarna i gemenskapen (de flesta av dessa (cid:132)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag) har stor erfarenhet av finns d(cid:132)rut(cid:148)ver hundratals cykelbranschen. Det import(cid:148)rer av cyklar som tillverkats i USA, Tjeck- iska republiken, Polen, Indien, Vietnam, Indone- sien, Sydkorea, Malaysia osv. Det anses d(cid:132)rf(cid:148)r inte finnas n(cid:134)gon risk att n(cid:134)gon monopolsituation uppst(cid:134)r i gemenskapen. 5. Minskad f(cid:148)rnyelse i gemenskapen (79) (80) (81) EBIA h(cid:132)vdar att de taiwanesiska cykeltillverkarna spelar en viktig roll p(cid:134) gemenskapsmarknaden genom sitt breda sortiment av produkter av h(cid:148)g kvalitet, och att det d(cid:132)rf(cid:148)r inte ligger i gemen- skapens intresse att inf(cid:148)ra antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder. Det har h(cid:132)vdats att det (cid:132)r de taiwanesiska tillver- f(cid:148)r den mest banbrytande karna som har st(cid:134)tt tekniska utvecklingen, fr(cid:134)n introduktionen av mountainbiken, helfj(cid:132)drade cyklar och s(cid:134) vidare. De uppges vara ledande betr(cid:132)ffande forskning och f(cid:148)r tillverkning av cyklar med utveckling (FoU) hj(cid:132)lpmotorer/eldrivna cyklar (en v(cid:132)xande marknad), och de uppges ocks(cid:134) vara v(cid:132)rldsledande p(cid:134) tillverk- ning av ihopf(cid:132)llbara cyklar. EBIA framh(cid:148)ll s(cid:132)rskilt att 2,2 % av de taiwanesiska tillverkarnas oms(cid:132)tt- ning g(cid:134)r till investeringar i l(cid:134)ngsiktig FoU. Till skillnad fr(cid:134)n vad EBIA h(cid:132)vdar (cid:132)r st(cid:148)rre delen av de till gemenskapen importerade taiwanesiska cyklarna av enklare modell, och bara 7 % kan betraktas som mera avancerade modeller. Tillg(cid:132)ng- liga uppgifter visar ocks(cid:134) att de taiwanesiska expor- terande tillverkare som unders(cid:148)ktes inte lade 2,2 % utan bara ca 1 % av oms(cid:132)ttningen p(cid:134) investeringar i FoU under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. mindre (cid:132)n vad gemenskapsindustrin gjorde. Eftersom de kommande (cid:134)tg(cid:132)rdernas niv(cid:134) inte (cid:132)r s(cid:134)dan att det kommer att hindra att de taiwanesiska cyklarna s(cid:132)ljs p(cid:134) gemenskapsmarknaden kommer antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna inte att p(cid:134)verka f(cid:148)rnyel- setakten i den m(cid:134)n den beror p(cid:134) importen fr(cid:134)n Taiwan. (77) Det faktum att sm(cid:134) tillverkare st(cid:148)dde och deltog i unders(cid:148)kningen och inte heller gjorde n(cid:134)gra inv(cid:132)ndningar mot slutsatserna i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull (cid:132)r ocks(cid:134) ett starkt tecken p(cid:134) att de inte k(cid:132)nner detta hot. Tv(cid:132)rtom visar deras hand- (82) Eftersom det inte inkommit n(cid:134)gra avg(cid:148)rande bevis eller synpunkter betr(cid:132)ffande gemenskapens intresse bekr(cid:132)ftas de prelimin(cid:132)ra unders(cid:148)kningsresultaten. 6. Slutsats L 49/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 J. SLUTGILTIG ANTIDUMPNINGSTULL (83) (84) Eftersom de ber(cid:148)rda parterna inte inkommit med n(cid:134)gra synpunkter som vederl(cid:132)gger de prelimin(cid:132)ra unders(cid:148)kningsresultat som ledde till att prelimin(cid:132)ra antidumpningstullar inf(cid:148)rdes, bekr(cid:132)ftas unders(cid:148)k- ningsresultaten i sk(cid:132)len 121–125 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. P(cid:134) dessa grunder och p(cid:134) grund av det stora antal olika typer av cyklar som exporteras fr(cid:134)n Taiwan anses liksom tidigare v(cid:132)rdetullar vara den l(cid:132)mpli- gaste formen f(cid:148)r (cid:134)tg(cid:132)rden. K. UTTAG AV DE PRELIMIN(cid:142)RA TULLARNA (85) Med h(cid:132)nsyn till de h(cid:148)ga dumpningsmarginaler som konstaterats f(cid:148)r de exporterande tillverkarna och den allvarliga skada som (cid:134)samkats gemen- skapsindustrin b(cid:148)r de belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av prelimin(cid:132)ra antidumpningstullar vid transaktioner med den ber(cid:148)rda produkten tas ut slutgiltigt till den tullsats som fastst(cid:132)lls f(cid:148)r de slut- giltiga antidumpningstullarna. (86) L. BEG(cid:142)RAN OM BEHANDLING SOM NY EXPORT(cid:153)R Eftersom stickprov anv(cid:132)ndes vid unders(cid:148)kningen kan n(cid:134)gon (cid:148)versyn f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla enskilda dump- ningsmarginaler f(cid:148)r nya export(cid:148)rer i enlighet med artikel 11. 4 i grundf(cid:148)rordningen inte komma i fr(cid:134)ga under detta f(cid:148)rfarande. F(cid:148)r att nya exporte- rande tillverkare och de samarbetsvilliga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet skall f(cid:134) en likv(cid:132)rdig behandling anses den v(cid:132)gda, genomsnittliga tull som inf(cid:148)rs f(cid:148)r sistn(cid:132)mnda grupp ocks(cid:134) b(cid:148)ra till- l(cid:132)mpas f(cid:148)r s(cid:134)dana nya exporterande tillverkare som annars skulle ha varit ber(cid:132)ttigade till en (cid:148)versyn i enlighet med artikel 11. 4 i grundf(cid:148)rordningen (se vidare sk(cid:132)len 8 och 9 ovan). 3. De produkter som tillverkas av de f(cid:148)retag som anges i bilagan skall omfattas av en slutgiltig antidumpnings- tullsats p(cid:134) 5,4 % (Taric-till(cid:132)ggsnummer 8548). F(cid:148)r produkter som tillverkas av de i tabellen nedan 4. angivna f(cid:148)retagen skall f(cid:148)ljande antidumpningstullar till- l(cid:132)mpas: F(cid:148)retag Tullsats Taric- till(cid:132)ggsnummer Fritz Jou Manufacturing Co. , Ltd Giant Manufacturing Co. , Ltd Merida Industry Co. , Ltd Ming Cycle Industrial Co. , Ltd 10,2 % 2,4 % 2,5 % 2,5 % 8698 8699 8551 8552 5. Om inte annat anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. Artikel 2 Om n(cid:134)gon ny exporterande tillverkare i Taiwan med till- handah(cid:134)llande av tillr(cid:132)ckliga bevis visar f(cid:148)r kommis- sionen att den — inte exporterade den produkt som avses i artikel 1. 1 unders(cid:148)kningsperioden under till (1 november 1996–31 oktober 1997), gemenskapen — inte (cid:132)r n(cid:134)gon av de export(cid:148)rer eller tillverkare i Taiwan som omfattas av de antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder som inf(cid:148)rs genom denna f(cid:148)rordning n(cid:132)rst(cid:134)ende, och — faktiskt har exporterat produkten i fr(cid:134)ga till gemen- skapen efter den unders(cid:148)kningsperiod p(cid:134) vilken (cid:134)tg(cid:132)r- derna grundas, eller genom avtal gjort ett o(cid:134)terkalleligt (cid:134)tagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen, kan r(cid:134)det med enkel majoritet, p(cid:134) f(cid:148)rslag framlagt av kommissionen efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, (cid:132)ndra artikel 1. 3 p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt att en exporterande tillverkare l(cid:132)ggs till i den f(cid:148)rteckning som avses i bilagan till den artikeln. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 3 Artikel 1 En slutgiltig antidumpningstull 1. inf(cid:148)ras p(cid:134) import av tv(cid:134)hjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar) utan motor, med eller utan kullager, av KN-numren 8712 00 10, 8712 00 30 och 8712 00 80 med ursprung i Taiwan. som omfattas skall De belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av den prelimi- n(cid:132)ra antidumpningstull som inf(cid:148)rdes genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1833/98 skall tas ut slutgiltigt till den slutgiltiga tullsatsen. De belopp med vilka de st(cid:132)llda s(cid:132)kerheterna (cid:148)verskrider niv(cid:134)n p(cid:134) den slutgiltiga antidumpningstullen skall frisl(cid:132)ppas. Satsen f(cid:148)r den slutgiltiga antidumpningstull som 2. skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, skall, om inte annat f(cid:148)ljer av punkterna 3 och 4, vara 18,2 % (Taric-till(cid:132)ggsnummer 8900). Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 49/13 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Luxemburg den 22 februari 1999. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar H. -F. von PLOETZ Ordf(cid:148)rande L 49/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 BILAGA Acetrikes Industrial Co. , Ltd, Changhua Asahi Enterprises Corporation, Tainan Axman Enterprise Co. , Ltd, Taichung Century Manufacturing Co. , Ltd, Taichung Dahon Inc. , Taipei Dodsun Bicycle & Machinery Manufacturers, Tao Yuan Fairly Bike Manufacturing Co. , Ltd, Taipei Formosan I Shin Enterprise Ltd, Tainan Golden Cycle Corp. , Taipei Hsieh Chan Bicycle Co. , Ltd, Changhua Ideal Bike Corporation, Taichung Kenstone Metal Co. , Ltd, Taichung Liyang Industrial Co. , Ltd, Taipei MT Racing Inc. , Taichung Pretty Wheel Industrial Co. , Ltd, Taichung Rockman Taiwan Bicycle Mfg. Inc. , Taichung San Ground Co. , Ltd, Taichung Sanfa Bicycle Industrial Co. , Ltd, Taichung Sheng Fa Industries Co. , Ltd, Taipei Southern Cross International Co. , Ltd, Nantou Speedstar Industries Co. , Ltd, Kaohsiung Taioku Manufacturing Co. , Ltd, Nantou Taiwan Hodaka Industrial Co. , Ltd, Taipei United Engineering Corp. , Taoyuan Wai I Industry Co. , Ltd, Chia-Yi Wheeler Industrial Co. , Ltd, Taichung Willing Industry Co. , Ltd, Taichung Yuh Jiun Industrial Co. , Ltd, Tainan


title: 1999/194/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου της 22ας Φεβρουαρίου 1999 σχετικά με τη σύναψη της συμφωνίας-πλαίσιο συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπαικής Οικονομικής Κοινότητας και των Δημοκρατιών της Κόστα Ρίκα, του Ελ Σαλβαδόρ, της Γουατεμάλας, της Ονδούρας, της Νικαράγουας και του Παναμά

eurovoc_concepts:
Central America
agreement (EU)
cooperation agreement
framework agreement

formats: html pdf print

text: L 63/38 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 12. 3. 1999 II (Pq(cid:145)neir cia tgm isw(cid:151) tym opo(cid:148)ym dem apaite(cid:148)tai dglos(cid:148)eusg) SULBOUKIO APOVASG TOU SULBOUKIOU tgr 22ar Vebqouaq(cid:148)ou 1999 swetij(cid:145) le tg s(cid:151)maxg tgr sulvym(cid:148)ar-pka(cid:148)sio sumeqcas(cid:148)ar letan(cid:151) tgr Euqypaij(cid:147)r Oijomo- lij(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar jai tym Dglojqati(cid:150)m tgr J(cid:149)sta Q(cid:148)ja, tou Ek Sakbad(cid:149)q, tgr Couatel(cid:145)kar, tgr Omdo(cid:151)qar, tgr Mijaq(cid:145)couar jai tou Pamal(cid:145) (1999/194/EJ) TO SULBOUKIO TGS EUQYPA(cid:136)JGS EMYSGS, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, jai id(cid:148)yr ta (cid:145)qhqa 113 jai 130 Y, se sumduasl(cid:149) le to (cid:145)qhqo 228 paq(cid:145)cqavor 2 pq(cid:150)tg vq(cid:145)sg jai paq(cid:145)cqavor 3 pq(cid:150)to ed(cid:145)vio, tgm pq(cid:149)tasg tgr Epitqop(cid:147)r (1), tg cm(cid:150)lg tou Euqypa(cid:152)jo(cid:151) Joimobouk(cid:148)ou (2), Ejtil(cid:150)mtar (cid:149)ti ha pq(cid:146)pei g Joim(cid:149)tgta ma ecjq(cid:148)mei, cia tgm pqaclatopo(cid:148)gsg tym st(cid:149)wym tgr stom tol(cid:146)a tym enyte- qij(cid:150)m sw(cid:146)seym, tg sulvym(cid:148)a-pka(cid:148)sio sumeqcas(cid:148)ar le tir Dglojqat(cid:148)er tgr J(cid:149)sta Q(cid:148)ja, tou Ek Sakbad(cid:149)q, tgr Coua- tel(cid:145)kar, tgr Omdo(cid:151)qar, tgr Mijaq(cid:145)couar jai tou Pamal(cid:145), APOVASIFEI: To je(cid:148)lemo tgr sulvym(cid:148)ar episum(cid:145)ptetai stgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg. (cid:129)qhqo 2 O Pq(cid:149)edqor tou Sulbouk(cid:148)ou pqoba(cid:148)mei stgm joimopo(cid:148)gsg pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 37 tgr sulvym(cid:148)ar. (cid:129)qhqo 3 G Epitqop(cid:147) tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym, bogho(cid:151)lemg ap(cid:149) tour amtipqos(cid:150)pour tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m, ejpqosype(cid:148) tgm Joim(cid:149)tgta stg leijt(cid:147) epitqop(cid:147) pou hesp(cid:148)fetai le to (cid:145)qhqo 33 tgr sulvym(cid:148)ar. (cid:129)qhqo 4 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm ep(cid:149)lemg gl(cid:146)qa ap(cid:149) tg dglos(cid:148)eus(cid:147) tgr stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqy- pa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. (cid:129)qhqo 1 Kounelbo(cid:151)qco, 22 Vebqouaq(cid:148)ou 1999. H sulvym(cid:148)a-pka(cid:148)sio sumeqcas(cid:148)ar letan(cid:151) tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Oijomolij(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar jai tym Dglojqati(cid:150)m tgr J(cid:149)sta Q(cid:148)ja, tou Ek Sakbad(cid:149)q, tgr Couatel(cid:145)kar, tgr Omdo(cid:151)qar, tgr Mijaq(cid:145)couar jai tou Pamal(cid:145), ecjq(cid:148)metai en om(cid:149)lator tgr Joim(cid:149)tgtar. Cia to Sulbo(cid:151)kio O Pq(cid:149)edqor H. -F. von PLOETZ (1) EE C 77 tgr 18. 3. 1993, s. 30. (2) EE C 255 tgr 20. 9. 1993, s. 167


title: Rådets beslut av den 22 februari 1999 om utnämning av en ordinarie ledamot och en suppleant i Rådgivande kommittén för utbildning på arkitekturområdet

eurovoc_concepts:
Ireland
advisory committee (EU)
appointment of staff
architecture
vocational training

text: 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 69/1 I (Meddelanden) R¯DET R¯DETS BESLUT av den 22 februari 1999 om utn…mning av en ordinarie ledamot och en suppleant i R¿dgivande kommitt~n f‰r utbildning p¿ arkitekturomr¿det (1999/C 69/01) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS R¯D HAR BESLUTAT FˆLJANDE med beaktande av r¿dets beslut 85/385/EEG av den 10 juni 1985 om inr…ttande av en r¿dgi(cid:220) vande kommitt~ f‰r utbildning p¿ arkitekturomr¿det(cid:216)(˛), s…rskilt artiklarna 3 och 4 i detta, och av f‰ljande sk…l: R¿det har genom sitt beslut av den 26 februari 1996(cid:216)(ˇ) utn…mnt Michael O’CONNELL till ordinarie ledamot, och Tim MAWE till suppleant, f‰r perioden fram till och med den 25 februari 1999. Den irl…ndska regeringen har utsett Michael McCARTHY till ers…ttare f‰r Michael O’CON(cid:220) NELL och Nancy CALLAGHAN till ers…ttare f‰r Tim MAWE. H´RIGENOM FˆRESKRIVS FˆLJANDE. Artikel 1 Michael McCARTHY utn…mns till ordinarie ledamot i R¿dgivande kommitt~n f‰r utbildning p¿ arkitekturomr¿det som ers…ttare f‰r Michael O’CONNELL under ¿terstoden av dennes mandat(cid:220) period, dvs. till och med den 25 februari 1999. Artikel 2 Nancy CALLAGHAN utn…mns till suppleant i R¿dgivande kommitt~n f‰r utbildning p¿ arkitek(cid:220) turomr¿det som ers…ttare f‰r Tim MAWE under ¿terstoden av dennes mandatperiod, dvs. till och med den 25 februari 1999. Utf…rdat i Luxemburg den 22 februari 1999. P¿ r¿dets v…gnar H. (cid:220)F. von PLOETZ Ordf‰rande (˛)(cid:217)EGT L 223, 21. 8. 1985, s. 26. (ˇ)(cid:217)EGT C 74, 14. 3. 1996, s. 1


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením

eurovoc_concepts:
approximation of laws
food safety
food standard
foodstuff
health control
import (EU)
ionising radiation
irradiation
labelling
marketing standard

text: 236 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 23 31999L0002 13. 3. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 66/16 SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 1999/2/es ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy, (5) s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), v souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy (3), s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 9. prosince 1998, (1) (2) (3) vzhledem k tomu, že rozdíly mezi vnitrostátními právními předpisy týkajícími se ošetřování potravin a složek potra- vin ionizujícím zářením a podmínek jeho použití brání volnému pohybu potravin a mohou vytvářet podmínky nerovné hospodářské soutěže, a tím přímo ovlivňovat fun- gování společného trhu; vzhledem k tomu, že je nezbytné přijmout opatření k zajiš- tění hladkého fungování vnitřního trhu; že vnitřní trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu; že tomu tak v současné době není z důvodu rozdílné praxe, kdy je v některých členských státech ozařování potravin povo- leno a v jiných nikoli; vzhledem k tomu, že tato rámcová směrnice bude dopl- něna směrnicí Evropského parlamentu a Rady 1999/3/ES ze dne 22. února 1999 o stanovení seznamu Společenství potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením (4), dále jen „prováděcí směrnice“; (4) vzhledem k tomu, že v několika členských státech je ozařování potravin citlivým tématem veřejné diskuse a že (6) (7) (8) (9) (10) spotřebitelé mohou mít důvod k obavám z důsledků ozařování potravin; vzhledem k tomu, že je vhodné, aby do doby, než vstoupí ve Společenství v platnost pozitivní seznam potravin, které mohou být ošetřovány ionizujícím zářením, mohly člen- ské státy v souladu s pravidly Smlouvy nadále používat stá- vající vnitrostátní omezení nebo zákazy ozařování potra- vin a obchodování s ozářenými potravinami, které nejsou zařazeny do prvního pozitivního seznamu stanoveného prováděcí směrnicí; vzhledem k tomu, že by při použití ionizujícího záření pro ošetřování potravin měly být zohledněny především poža- davky na ochranu lidského zdraví; že je však v mezích sta- třeba také zohlednit novených pro ochranu zdraví hospodářské a technické potřeby; je že tomu, vzhledem k směrnice 96/29/Euratom ze dne 13. května 1996, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy na ochranu zdraví pra- covníků a obyvatelstva před riziky vyplývajícími z ioni- zujícího záření (5); použitelná vzhledem k tomu, že by schválené ozařovny měly pod- léhat úřednímu dozoru v rámci inspekčního systému, který má být vytvořen pro potřeby této směrnice; vzhledem k tomu, že by měly schválené ozařovny vést zá- znamy, aby bylo zajištěno dodržování pravidel této směr- nice; vzhledem k tomu, že již směrnice Rady 79/112/EHS ze dne 18. prosince 1978 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin určených k prodeji konečnému spotřebiteli, jejich obchodní úpravy a související reklamy (6) stanovila pravidla týkající se ozna- čování ozářených potravin určených k prodeji konečnému spotřebiteli; (1) Úř. věst. C 336, 30. 12. 1988, s. 7 a Úř. věst. C 303, 2. 12. 1989, s. 15. (2) Úř. věst. C 194, 31. 7. 1989, s. 14. (3) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 11. října 1989 (Úř. věst. C 291, 20. 11. 1989, společný postoj Rady ze dne 27. října 1997 (Úř. věst. C 389, 22. 12. 1997, s. 36) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 18. února 1998 (Úř. věst. C 80, 16. 3. 1998, s. 130). Rozhodnutí Rady ze dne 25. ledna 1999. Roz- hodnutí Evropského parlamentu ze dne 28. ledna 1999. s. 58), (4) Úř. věst. L 66, 13. 3. 1999, s. 24. (11) vzhledem k tomu, že by měla být stanovena také vhodná pravidla pro označování potravin, které jsou ošetřeny ioni- zujícím zářením a nejsou určeny konečnému spotřebiteli; (5) Úř. věst. L 159, 29. 6. 1996, s. 1. (6) Úř. věst. L 33, 8. 2. 1979, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směr- nicí 97/4/ES (Úř. věst. L 43, 14. 2. 1997, s. 21). 13/sv. 23 CS Úřední věstník Evropské unie 237 (12) (13) vzhledem k tomu, že aniž jsou dotčeny rozhodovací postupy stanovené ve Smlouvě o založení Evropského společenství nebo v této směrnici, měl by být ke všem otázkám týkajícím se této směrnice, které mohou mít vliv na veřejné zdraví, konzultován Vědecký výbor pro potra- viny, zřízený rozhodnutím 74/234/EHS (1); vzhledem k tomu, že potraviny mohou být ošetřovány účinky ionizujícího záření pouze na základě potřeby zajis- tit hygienu potravin nebo na základě prokazatelné techno- logické nebo jiné výhody, nebo v zájmu spotřebitele, přičemž musí být zdravotně nezávadné a v bezvadném stavu, neboť by ionizující záření nemělo být používáno jako náhrada hygienické nebo zdravotně nezávadné praxe nebo správné zemědělské výrobní praxe; (14) vzhledem k tomu, že by toto ošetření nemělo být použí- váno jako náhrada správné výrobní praxe a že u potravin uvedených v příloze prováděcí směrnice je tato podmínka splněna; (15) (16) (17) vzhledem k tomu, že pro všechny případy, kdy Rada svěří týkajících se Komisi přijímání prováděcích pravidel ozařování potravin, by měl být stanoven postup zajišťující úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potraviny a podle potřeby i v rámci Stálého Stálého rostlinolékařského výboru; veterinárního výboru nebo vzhledem k tomu, že pokud by použití procesu ozařování nebo použití potravin ošetřených ionizujícím zářením povolených na základě této směrnice představovalo zdra- votní riziko, mělo by být členským státům povoleno pozastavit nebo omezit použití ozařování nebo snížit sta- novené limity až do přijetí rozhodnutí na úrovni Společen- ství; vzhledem k tomu, že směrnice Rady 89/397/EHS ze dne 14. června 1989 o úředním dozoru nad potravinami (2) ponechává vnitrostátním orgánům dozoru volnost při volbě prostředků a metod; že směrnice Rady 93/99/EHS ze dne 29. října 1993 o doplňujících opatřeních týkajících se úředního dozoru nad potravinami (3) stanoví normy jakosti pro laboratoře a vyžaduje používání uznávaných metod analýzy, pokud jsou k dispozici; že se článek 5 uve- dené směrnice vztahuje na dohled nad prováděním této směrnice; (18) vzhledem k tomu, že dne 20. prosince 1994 byl Evrop- ským parlamentem, Radou a Komisí přijat modus vivendi, pokud jde o prováděcí opatření k právním aktům přijímaným postupem stanoveným v článku 189b Smlou- vy (4), PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: Článek 1 1. Tato směrnice se vztahuje na výrobu potravin a složek potra- vin (dále jen „potravin“) ošetřovaných ionizujícím zářením, jejich uvádění na trh a dovoz. 2. Tato směrnice se nevztahuje na a) potraviny vystavené ionizujícímu záření generovanému měřicími nebo inspekčními přístroji, pokud absorbovaná dávka není u inspekčních přístrojů využívajících neutrony vyšší než 0,01 Gy a u ostatních přístrojů vyšší 0,5 Gy, a to při maximální energii rentgenového záření 10 MeV, neutronů 14 MeV a ostatního záření 5 MeV; b) ozařování potravin připravovaných pod lékařským dohledem pro pacienty vyžadující sterilní diety. Článek 2 Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby ozářené potraviny mohly být uváděny na trh pouze tehdy, pokud jsou v souladu s touto směrnicí. Článek 3 1. Podmínky, které musí být splněny, aby mohlo být povoleno ošetřování potravin ionizujícím zářením, jsou stanoveny v příloze I. V době ozařování musí být potraviny ve vyhovujícím zdravotně nezávadném stavu. 2. Ozařování se smí provádět pouze s použitím zdrojů uvede- ných v příloze II a v souladu s kodexem zásad podle čl. 7 odst. 2. Celková průměrná absorbovaná dávka se vypočte způsobem sta- noveným v příloze III. Článek 4 1. Seznam Společenství, v němž se s vyloučením všech ostatních stanoví potraviny, které mohou být ošetřovány ionizujícím zářením, a nejvyšší dávky záření, stanoví s přihlédnutím k pod- mínkám povolení stanoveným v příloze I prováděcí směrnice, která bude přijata postupem stanoveným v článku 100a Smlouvy. (1) Úř. věst. L 136, 20. 5. 1974, s. 1. (2) Úř. věst. L 186, 30. 6. 1989, s. 23. (3) Úř. věst. L 290, 24. 11. 1993, s. 14. (4) Úř. věst. C 102, 4. 4. 1996, s. 1. 238 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 23 2. Tento seznam bude vytvářen po etapách. 2. O výjimkách z odstavce 1 může být rozhodnuto postupem podle článku 12. 3. Komise přezkoumá platná vnitrostátní povolení a po konzul- taci s Vědeckým výborem pro potraviny předloží postupem sta- noveným v článku 100a Smlouvy návrhy na vytvoření seznamu. Článek 6 Nejpozději do 31. prosince 2000 předloží Komise postupem sta- noveným v článku 100a Smlouvy návrh s cílem doplnit pozitivní seznam uvedený v odstavci 1. 4. Než vstoupí v platnost směrnice přijatá na základě návrhu podle odst. 3 druhého pododstavce, mohou členské státy pone- chat v platnosti stávající povolení týkající se ošetřování potravin ionizujícím zářením, pokud a) k ošetřování dotyčných potravin vydal kladné stanovisko Vědecký výbor pro potraviny; b) celková průměrná absorbovaná dávka nepřekročí limity dopo- ručené Vědeckým výborem pro potraviny; c) ozařování a uvádění na trh probíhá v souladu s touto směr- nicí. 5. Než vstoupí v platnost směrnice přijatá na základě návrhu podle odst. 3 druhého pododstavce, může kterýkoli členský stát rovněž povolit ošetřování těch potravin, jejichž povolení pone- chal v platnosti podle odstavce 4 jiný členský stát, pokud jsou spl- něny podmínky stanovené v odstavci 4. Označování potravin ošetřených ionizujícím zářením se řídí těmito ustanoveními: 1. V případě výrobků určených konečnému spotřebiteli a provo- zovatelům společného stravování: a) prodává-li se výrobek v kusovém balení, uvedou se na eti- ketě slova „ozářeno“ nebo „ošetřeno ionizujícím zářením“ v souladu s čl. 5 odst. 3 směrnice 79/112/EHS. Je-li výrobek prodáván nebalený, uvedou se tato slova spo- lečně s názvem výrobku na tabulce nebo štítku nad nádo- bou, v níž je výrobek umístěn, nebo vedle ní; b) je-li ozářený výrobek použit jako složka, uvedou se tytéž slova u jeho názvu v seznamu složek. Je-li výrobek prodáván nebalený, uvedou se tato slova spo- lečně s názvem výrobku na tabulce nebo štítku nad nádo- bou, v níž je výrobek umístěn, nebo vedle ní; c) odchylně od čl. 6 odst. 7 směrnice 79/112/EHS musí být táž slova uvedena k označení ozářených složek použitých jako směsné složky potravin, i pokud tvoří méně než 25 % konečného výrobku. 6. Členské státy neprodleně oznámí Komisi a ostatním členským státům povolení ponechaná v platnosti podle odstavce 4 nebo udělená podle odstavce 5 a podmínky, které se k nim váží. Komise zveřejní tato oznámení v Úředním věstníku Evropských společenství. 2. V případě výrobků, které nejsou určeny konečnému spotřebiteli ani provozovatelům společného stravování: 7. Než vstoupí v platnost směrnice přijatá na základě návrhu podle odst. 3 druhého pododstavce, mohou členské státy v sou- ladu se Smlouvou nadále používat stávající vnitrostátní omezení nebo zákazy ozařování potravin ionizujícím zářením a omezení nebo zákazy obchodování s ozářenými potravinami, které nejsou uvedeny v prvním pozitivním seznamu stanoveném prováděcí směrnicí. a) slova stanovená v předchozím odstavci se použijí jako informace o ošetření jak potravin, tak složek, které jsou obsaženy v neozářených potravinách; b) uvede se identifikace a adresa ozařovny nebo její referenční číslo podle článku 7. Článek 5 3. Údaj o ošetření musí být v každém případě uveden v doku- mentech, které doprovázejí ozářenou potravinu nebo se k ní vztahují. 1. Nejvyšší dávka záření může být u potravin rozložena na dílčí dávky; nesmí však být překročena nejvyšší dávka záření podle článku 4. Ošetření ozářením nesmí být použito v kombinaci s žádným chemickým ošetřením, které má stejný účel jako toto ošetření. Článek 7 1. Členské státy oznámí Komisi orgán nebo orgány příslušné pro: 13/sv. 23 CS Úřední věstník Evropské unie 239 — předběžné schvalování ozařoven, a) druh a množství ozářené potraviny; — udělování úředního referenčního čísla ozařovnám, b) číslo šarže; — úřední dozor a inspekci, c) objednavatel ošetření ozářením; — odnětí schválení a jeho změny. d) příjemce ošetřených potravin; 2. Ozařovna může být schválena pouze tehdy, pokud: e) den ozáření; — splňuje požadavky Kodexu zásad doporučeného smíšenou komisí FAO/WHO pro Codex Alimentarius na provoz ozařoven používaných pro ošetřování potravin (viz FAO/WHO/CAC, díl XV, 1. vydání) a dodatečné požadavky, které mohou být přijaty postupem podle článku 12 této směrnice, — určí osobu odpovědnou za dodržení všech podmínek nezbyt- ných pro použití procesu. 3. Každý členský stát sdělí Komisi: — jména, adresy a referenční čísla ozařoven, které schválil, znění schvalovacího dokumentu a všechna případná rozhodnutí o pozastavení schválení nebo o jeho odnětí. Kromě toho sdělí členské státy Komisi každoročně: — výsledky kontrol provedených v ozařovnách, zejména pokud jde o kategorie a množství ošetřených produktů a použité dávky, — výsledky kontrol provedených u výrobku ve fázi uvádění na trh. Členské státy zajistí, aby metody použité pro prokazování ošetření ionizujícím zářením byly v souladu s body 1 a 2 přílohy směrnice 85/591/EHS (1) a aby byly co nejdříve, nej- později do 1. ledna 2003, normalizovány nebo validovány. Členské státy sdělí Komisi používané metody a Komise posoudí použití a vývoj těchto metod s přihlédnutím ke sta- novisku Vědeckého výboru pro potraviny. f) obalové materiály použité při ozařování; g) údaje pro kontrolu procesu ozařování podle přílohy III, pod- robné údaje o provedené dosimetrické kontrole a její výsledky, zejména horní a dolní meze absorbované dávky a druh ioni- zujícího záření; h) odkaz na uznávané měření dávky prováděné před ozařováním. 2. Záznamy podle odstavce 1 musí být uchovávány po dobu pěti let. 3. Prováděcí pravidla k tomuto článku budou přijata postupem podle článku 12. Článek 9 1. Potravina ošetřená ionizujícím zářením smí být dovezena ze třetí země pouze tehdy, pokud: — splňuje podmínky, které se na ni vztahují, — je doprovázena dokumenty, v nichž jsou uvedeny jméno a adresa ozařovny, která provedla ošetření ozářením, a údaje podle článku 8, 4. Na základě údajů předložených podle odstavce 3 zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropských společenství: — byla ošetřena v ozařovně schválenou Společenstvím a uvede- nou v seznamu podle odstavce 2 tohoto článku. — podrobné údaje o ozařovnách a všechny změny jejich posta- vení, 2. a) Postupem podle článku 12 vypracuje Komise seznam schválených ozařoven, u nichž je úředním dozorem zaru- čeno dodržení požadavků článku 7. — zprávu vycházející z údajů poskytnutých každoročně vnitro- státními orgány dozoru. Článek 8 1. Ozařovny schválené podle článku 7 musí pro každý zdroj vést záznam, v němž se pro každou šarži ošetřené potraviny uvedou: (1) Úř. věst. L 372, 31. 12. 1985, s. 50. Pro účely vypracování tohoto seznamu může Komise podle článku 5 směrnice 93/99/EHS pověřit odborníky, aby jejím jménem provedli hodnocení a inspekce ozařoven ve třetích zemích. Komise zveřejní tento seznam a jeho změny v Úředním věstníku Evropských společenství. b) Komise může s příslušnými organizacemi ve třetích zemích uzavřít technické dohody o způsobu provádění hodnocení a inspekcí podle písmene a). 240 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 23 Článek 10 Materiály používané pro balení potravin určených k ozáření musí být vhodné pro tento účel. Článek 11 Změny příloh s cílem zohlednit vědecký a technický pokrok se přijímají postupem stanoveným v článku 100a Smlouvy. Článek 12 1. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, je Komisi nápo- mocen Stálý výbor pro potraviny (dále jen „výbor“). Předseda přednese věc neprodleně výboru, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce členského státu. 2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha sta- novená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje. 3. a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se sta- noviskem výboru. b) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou. Pokud se Rada neusnese do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise. Článek 13 třebaže je v souladu s touto směrnicí, může přechodně pozastavit nebo omezit používání daných ustanovení na svém území. Uvě- domí o tom neprodleně ostatní členské státy a Komisi a uvede důvody svého rozhodnutí. 2. Komise v rámci Stálého výboru pro potraviny co nejdříve přezkoumá důvody uvedené členským státem podle odstavce 1 a přijme vhodná opatření postupem podle článku 12. Členský stát, který přijal rozhodnutí podle odstavce 1, je v tom případě může ponechat, dokud tato opatření nevstoupí v platnost. 3. Tato směrnice nebo prováděcí směrnice mohou být změněny postupem podle článku 12 pouze v rozsahu nezbytném pro zajiš- tění ochrany veřejného zdraví a změny musí být ve všech případech omezeny na zákazy nebo omezení ve srovnání s předchozím právním stavem. Článek 15 Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí tak, aby — povolily uvádění ozářených potravin na trh a jejich používání do 20. září 2000, — zakázaly uvádění ozářených potravin na trh, které nejsou jejich používání do touto směrnicí, a v souladu s 20. března 2001. Uvědomí o nich Komisi. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. Článek 16 Tato směrnice vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Jakákoli otázka spadající do oblasti působnosti této směrnice, která by mohla mít vliv na veřejné zdraví, je konzultována s Vědeckým výborem pro potraviny. Tato směrnice je určena členským státům. Článek 17 Článek 14 V Bruselu dne 22. února 1999. 1. Pokud členský stát na základě podrobného odůvodnění v důsledku nových informací nebo přehodnocení stávajících této směrnice shledá, že informací provedeného po přijetí ozařování určitých potravin představuje hrozbu pro lidské zdraví, Za Evropský parlament předseda Za Radu předseda J. M. GIL-ROBLES K. -H. FUNKE 13/sv. 23 CS Úřední věstník Evropské unie 241 PŘÍLOHA I PODMÍNKY PRO POVOLENÍ OZAŘOVÁNÍ POTRAVIN 1. Ozařování potravin může být povoleno pouze tehdy, pokud: — existuje odůvodněná technologická potřeba, — nepředstavuje ohrožení zdraví a je prováděno za navržených podmínek, — je prospěšné pro spotřebitele, — není používáno jako náhrada hygienické nebo zdravotně nezávadné praxe nebo správné výrobní nebo země- dělské výrobní praxe. 2. Ozařování potravin může být použito pouze k těmto účelům: — snížení výskytu onemocnění pocházejících z potravin ničením patogenních organismů, — omezení kažení potravin zpomalením nebo zastavením rozkladných procesů a ničením organismů přispívajících ke kažení, — snížení ztrát potravin v důsledku předčasného zrání, klíčení nebo rašení, — zbavení potravin organismů škodlivých pro rostliny nebo rostlinné produkty. 242 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 23 PŘÍLOHA II ZDROJE IONIZUJÍCÍHO ZÁŘENÍ K ošetření potravin mohou být použity pouze tyto druhy ionizujícího záření: a) záření gama radionuklidů 60Co nebo 137Cs, b) rentgenové záření generované přístroji, jehož energie (maximální energie kvanta) nepřevyšuje 5 MeV, c) urychlené elektrony z generátorů, jejichž energie (maximální energie kvanta) nepřevyšuje 10 MeV. 13/sv. 23 CS Úřední věstník Evropské unie 243 PŘÍLOHA III 1. DOSIMETRI Celková průměrná absorbovaná dávka Pro účely stanovení zdravotní nezávadnosti potravin ošetřených celkovou průměrnou dávkou 10 kGy nebo nižší lze předpokládat, že všechny radiačně chemické účinky jsou v tomto rozsahu dávek úměrné dávce. Celková průměrná dávka D je vymezena integrálem přes celkový objem potraviny: kde: M = celková hmotnost ošetřovaného vzorku p = hustota v bodě (x, y, z) d = absorbovaná dávka v bodě (x, y, z) dV = d x d y d z, infinitesimální objem elementu, který je ve skutečnosti představován částmi objemu. Celkovou průměrnou absorbovanou dávku lze u homogenních produktů nebo u nebalených produktů o homo- genně rozložené sypné hustotě stanovit cíleným a náhodným rozmístěním vhodného počtu dosimetrů v celém objemu potraviny. Z distribuce dávky stanovené tímto způsobem lze vypočíst střední hodnotu, která odpovídá celkové průměrné absorbované dávce. Je-li dobře stanovena křivka rozložení dávky ve výrobku, lze rovněž lokalizovat nejnižší a nejvyšší dávku. Měření distribuce dávky v těchto dvou místech u série vzorků výrobků lze využít k odhadu celkové průměrné dávky. V některých případech je dobrým odhadem celkové dávky průměr středních hodnot nejnižší (D ( D max) dávky, tzn. v těchto případech: min) a nejvyšší Poměr 2. POSTUPY celková průměrná dávka ≈ max+D D 2 min D max D min by neměl být vyšší než 3. 2. 1 Před rutinním ozařováním určité kategorie potravin v ozařovně se měřením dávky v celém objemu výrobku zjistí poloha nejnižší a nejvyšší dávky. Musí být proveden dostatečný počet uznávaných měření (například 3 až 5), aby se zohlednilo kolísání hustoty nebo geometrie výrobku. 2. 2 Měření se musí opakovat, kdykoli se změní výrobek, jeho geometrie nebo podmínky ozařování. 2. 3 Při procesu ozařování se provádějí rutinní měření, aby bylo zajištěno, že nebudou překročeny mezní dávky. Měření by měla být provedena umístěním dosimetrů do míst s nejvyšší a nejnižší dávkou nebo do referenčního místa. Vztah mezi nejvyšší a nejnižší dávkou a dávkou v referenčním místě musí být kvantifikován. Referenčním místem by měl být vhodný bod ve výrobku nebo na jeho povrchu, v němž je kolísání dávky nízké. 2. 4 Rutinní měření dávky musí být v průběhu produkce prováděna u každé šarže a v pravidelných intervalech. 2. 5 Při ozařování tekutých nebalených potravin nelze bod s nejnižší a nejvyšší dávkou stanovit. V takovém případě se odhad hodnot nejnižší a nejvyšší dávky nejlépe provede náhodným umístěním dosimetrů. 2. 6 Měření dávky by mělo být prováděno uznávaným dosimetrickým systémem a mělo by být vázáno na primární etalony. 2. 7 V průběhu ozařování musí být kontrolovány a nepřetržitě zaznamenávány určité parametry ozařovacího zařízení. U ozařoven s radionuklidovými zdroji patří k těmto parametrům rychlost posuvu výrobku nebo čas zdržení se v ozařovací zóně a přesný údaj o správné poloze zdroje. U ozařoven s urychlovači patří k těmto para- metrům rychlost posuvu výrobku a energie elektronů, tok elektronů a šířka pole


title: 1999/161/EY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä helmikuuta 1999, alueiden komitean varsinaisen jäsenen nimeämisestä

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
appointment of staff

text: 2. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 54/17 NEUVOSTON P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, alueiden komitean varsinaisen j(cid:132)senen nime(cid:132)misest(cid:132) (1999/161/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 198 a artiklan, ottaa huomioon alueiden komitean j(cid:132)senten ja varaj(cid:132)senten nime(cid:132)misest(cid:132) 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 (1) tehdyn neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 98/110/EY, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) alueiden komiteassa on vapautunut varsinaisen j(cid:132)senen paikka Peter J. Peacockin erottua, mik(cid:132) on annettu neuvostolle tiedoksi 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999, ja ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ehdotuksen, ON P(cid:142)(cid:142)TT(cid:142)NYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Nimet(cid:132)(cid:132)n Lewis Smith alueiden komitean varsinaiseksi j(cid:132)seneksi Peter J. Peacockin tilalle t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)ljell(cid:132) olevaksi toimikaudeksi eli 25 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n tammikuuta 2002 saakka. Tehty Luxemburgissa 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Neuvoston puolesta H. -F. von PLOETZ Puheenjohtaja (1) EYVL L 28, 4. 2. 1998, s. 19


title: 1999/224/CE: Décision du Conseil du 22 février 1999 concernant la conclusion de l'accord de coopération scientifique et technique entre la Communauté européenne et l'État d'Israël

eurovoc_concepts:
Israel
cooperation agreement (EU)
scientific cooperation
technical cooperation

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: L 83/50 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 27. 3. 1999 II (Actes dont la publication n’est pas une condition de leur applicabilit(cid:130)) CONSEIL D(cid:144)CISION DU CONSEIL du 22 f(cid:130)vrier 1999 concernant la conclusion de l’accord de coop(cid:130)ration scientifique et technique entre la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne et l’(cid:144)tat d’Isra(cid:137)l (1999/224/CE) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 130 M, en liaison avec son article 228, paragraphe 2, premi(cid:138)re phrase, et paragraphe 3, premier alin(cid:130)a, vu la proposition de la Commission (1), vu l’avis du Parlement europ(cid:130)en (2), consid(cid:130)rant que la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne et Isra(cid:137)l m(cid:138)nent des programmes de recherche sp(cid:130)cifiques dans des domaines pr(cid:130)sentant un int(cid:130)r(cid:136)t commun; consid(cid:130)rant que l’(cid:144)tat d’Isra(cid:137)l, d’une part, et la Commu- naut(cid:130) europ(cid:130)enne et ses (cid:144)tats membres, d’autre part, ont sign(cid:130) d’association pr(cid:130)voyant la n(cid:130)gociation d’un accord de coop(cid:130)ration dans le domaine de la science et de la technologie; euro-m(cid:130)diterran(cid:130)en accord un consid(cid:130)rant que la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne et l’(cid:144)tat d’Isra(cid:137)l ont conclu un accord de coop(cid:130)ration scientifique et technique pour la dur(cid:130)e du quatri(cid:138)me programme- cadre de recherche et d(cid:130)veloppement technologique; consid(cid:130)rant que, par sa d(cid:130)cision du 18 mai 1998, le Conseil a autoris(cid:130) la Commission (cid:133) n(cid:130)gocier le renouvel- lement de l’accord de coop(cid:130)ration scientifique et tech- nique entre la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne et l’(cid:144)tat d’Isra(cid:137)l pour la dur(cid:130)e du cinqui(cid:138)me programme-cadre; (1) JO C 283 du 12. 9. 1998, p. 5. (2) Avis rendu le 11 f(cid:130)vrier 1999 (non encore paru au Journal officiel). consid(cid:130)rant qu’il convient d’approuver l’accord de coop(cid:130)- ration scientifique et technique entre la Communaut(cid:130) et l’(cid:144)tat d’Isra(cid:137)l, D(cid:144)CIDE: Article premier L’accord de coop(cid:130)ration scientifique et technique entre la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne et l’(cid:144)tat d’Isra(cid:137)l est approuv(cid:130) au nom de la Communaut(cid:130). Le texte de l’accord est annex(cid:130) (cid:133) la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article 2 Le pr(cid:130)sident du Conseil est autoris(cid:130) (cid:133) d(cid:130)signer la ou les personne(s) habilit(cid:130)e(s) (cid:133) signer l’accord (cid:133) l’effet d’engager la Communaut(cid:130). Article 3 Le pr(cid:130)sident du Conseil proc(cid:138)de, au nom de la Commu- naut(cid:130), (cid:133) la notification pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 13 de l’accord. Fait (cid:133) Luxembourg, le 22 f(cid:130)vrier 1999. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident H. -F. von PLOETZ