title: Komission asetus (EY) N:o 335/1999, annettu 12 päivänä helmikuuta 1999, kokonaan hiotun pitkäjyväisen riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2566/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

formats: pdf print

text: 13. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 40/33 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 335/1999, annettu 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, kokonaan hiotun pitk(cid:132)jyv(cid:132)isen riisin enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta asetuk- sessa (EY) N:o 2566/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon riisin yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, ukset ovat enimm(cid:132)isvientituen suuruiset tai sit(cid:132) alhai- semmat, edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisten riisimarkkinoiden t(cid:132)m(cid:132)nhetkiseen tilanteeseen seuraa, ett(cid:132) enimm(cid:132)isvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa tarkoitettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksella (EY) N:o 2566/98 (3) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu, komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 299/95 (5), 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 3072/ 95 22 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta; t(cid:132)ss(cid:132) vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 3072/ 95 13 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet; tarjouskilpailu ratkais- joiden tarjo- taan niiden tarjouksen tekij(cid:148)iden hyv(cid:132)ksi, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksessa (EY) N:o 2566/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana tiettyihin kolmansiin maihin viet(cid:132)v(cid:132)n CN-koodiin 1006 30 67 kuuluvan pitk(cid:132)jyv(cid:132)isen kokonaan hiotun riisin enimm(cid:132)isvientitueksi 8–11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999 j(cid:132)tettyjen tarjousten perusteella 315,00 EUR tonnilta. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4 (3) EYVL L 320, 28. 11. 1998, s. 49 (4) EYVL L 61, 7. 3. 1975, s. 25 (5) EYVL L 35, 15. 2. 1995, s. 8


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 233/99 af Antonio TAJANI Eventuel indførelse en ny euroskat (eurotassa) i Italien

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Italy
budget deficit
budgetary equilibrium
coordination of EMU policies
economic convergence
economic stabilisation
gross domestic product
tax
tax system

formats: html pdf print

text: C 325/94 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 12. 11. 1999 (1999/C 325/124) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0232/99 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Forhøjelse af toldsatserne for europæiske produkter i USA Handelsstriden mellem EU og USA vedrørende markedet for bananer har givet anledning til en lang række handelsrepressalier mod europæiske produktionssektorer, som er ovennævnte polemik fuldstændig uved- kommende. Forhøjelsen af toldsatsen på 100 % er f. eks. en meget alvorlig trussel mod den spanske kiksfabrikation og dens markedsandel. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte for at beskytte denne europæiske sektor mod de vilkårlige repressalier? Kan Kommissionen oplyse det samlede antal berørte produkter, den anslåede værdi af eksporten og tabet af markedsandele, samt hvilke lande, der i givet fald vil kunne drage fordel af foranstaltningerne mod de europæiske produkter? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan på skriftlige forespørgsler E-0231/99 og E-0232/99 (11. marts 1999) Kommissionen henviser det ærede medlem til den erklæring, den afgav på Parlamentets plenarmøde den 9. marts 1999, om handelsstriden mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater vedrørende bananer. (1999/C 325/125) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0233/99 af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Eventuel indførelse af en ny euroskat (eurotassa) i Italien Har Kommissionen kendskab til udtalelserne fra den italienske stats finansinspektør, Andrea Monorchio, ifølge hvilken Italien for at skabe balance på nationalregnskabet inden 2002, således som krævet i stabilitetspagten, må gennemføre interventioner til en værdi af omkring 60. 000 mia. og endnu en gang vil skulle betale med en forhøjelse af skattetrykket? Mener Kommissionen, at en forhøjelse af skatterne og en eventuel indførelse af en ny euroskat vil skade den italienske økonomi? Har den italienske regering på noget tidspunkt forelagt Kommissionen spørgsmålet om en eventuel indførelse af en ny euroskat (eurotassa 2)? Har Kommissionen blandt de forslag, den har forelagt den italienske regering med henblik på Italiens overholdelse af stabilitetspagten, også nævnt muligheden af en forhøjelse af skattetrykket? Hvilke konsekvenser forudser Kommissionen for Italien, hvis det ikke lykkes d’Alema-regeringen at skabe balance på nationalregnskabet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (29. marts 1999) Kommissionen vurderede den italienske finanspolitiske situation i forbindelse med forelæggelsen af det italienske stabilitetsprogram 1999-2001, der blev godkendt af Rådet (Ecofin) den 8. februar 1999. Det fremgår af stabilitetsprogrammet, at de krævede korrigerende foranstaltninger i 1999, 2000 og 2001 udgør henholdsvis 0,4 %, 0,2 % og 0,1 % af BNP. Hvis der bliver behov for yderligere interventioner har den italienske regering forpligtet sig til selv af »træffe sådanne foranstaltninger, hvis det er nødvendigt«. Budget- målene for 2002 vil blive offentliggjort i maj, når »Documento di programmazione economica e finanziaria« for 2000-2002 forelægges for parlamentet


title: WRITTEN QUESTION No. 242/99 by Ulf HOLM Consumers misled by the CE mark

eurovoc_concepts:
EU control
European standard
application of EU law
consumer protection
market supervision
product safety
qualitative analysis
quality label
retail outlet

text: C 341/70 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 1999 (1999/C 341/096) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0235/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Rooman Leonardo da Vinci -lentoaseman hankintasopimukset Aeroporti di Roma -yhtiö antoi 21. syyskuuta 1998 Fiumicinon Leonardo da Vinci -lentoaseman siivoustyöt seuraaville yhtiöille: ( LINDA srl ( SNAM LAZIO SUD srl ( BONA DEA srl. Ottaen huomioon Leonardo da Vinci -lentoaseman aseman kansainvälinen merkittävyys, voisiko komissio kertoa, onko sopimuksia kilpailutettaessa noudatettu yhteisön säännöksiä? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama täydentävä vastaus (27. huhtikuuta 1999) Aluksi komissio haluaa täsmentää, että sille ei ole esitetty yhtään arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomia seikkoja koskevaa valitusta. Komissio ottaa kuitenkin yhteyttä Italian viranomaisiin tutkiakseen, onko julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä noudatettu, kun Leonardo da Vinci -lentoaseman siivoustyöt on annettu mainituille yrityksille. (1999/C 341/097) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0242/99 esittäjä(t): Ulf Holm (V) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: CE-merkintä johtaa kuluttajia harhaan CE-merkintä kiinnitetään muun muassa leluihin, kypäriin ja elektronisiin laitteisiin. Tämä tarkoittaa sitä, että valmistaja takaa, että tuote täyttää EU:n yhteiset turvallisuusvaatimukset. Tuotteiden turvallisuusvaatimusten täyttymistä ei kuitenkaan valvota tehtaissa, vaan sen suorittavat tarkastajat tuotteita myyvissä liikkeissä. Ruotsin kuluttajaviraston asiantuntijat ovat arvioineet, että noin 30 prosenttia CE-merkityistä myynnissä ja tämän vuoksi kuluttajat olevista leluista on merkitty virheellisesti. Myös vilppiä harjoitetaan laajalti, tuudittautuvat petolliseen turvallisuuden tunteeseen. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta CE-merkintäjärjestelmä olisi todellinen turvallisuudentae kulut- tajille? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 1999) Tuotteet, esim. lelut ja kodinkoneet, jotka kuuluvat uuden ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan (neuvoston 7. toukokuuta 1985 antama päätöslauselma (1) uudesta lähestymistavasta teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin alalla) perusteella laadittujen teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien soveltamis- alaan, voidaan saattaa markkinoille ainoastaan, jos ne täyttävät asianomaisten direktiivien olennaiset vaatimukset erityisesti turvallisuuden osalta. Uuden lähestymistavan mukaan tuotteiden vaatimustenmukai- suuden arviointi kuuluu valmistajalle tai maahantuojalle direktiiveissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti, joihin tarvittaessa voivat osallistua ilmoitetut laitokset (riippumattomat kolmannet osapuolet). CE-merkintä tuotteessa kertoo, että menettelyä on noudatettu


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 355/99 dell'on. Giacomo LEOPARDI Numero di studenti che possono iscriversi al corso di laurea in odontoiatria e protesi dentaria in Italia

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
dental medicine
educational administration
higher education
paramedical profession
recognition of diplomas
university

text: C 325/110 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 12. 11. 1999 (1999/C 325/151) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0354/99 di Marco Formentini (NI) alla Commissione (12 febbraio 1999) Oggetto: Irregolarità nell’assegnazione di contributi concernenti l’obiettivo dei Fondi strutturali in Liguria In data 30. 3. 1998 il comune di Chiavari (GE) ha chiesto alla regione Liguria la concessione di un contributo a fondo perduto concernente l’obiettivo 2 per un progetto di riqualificazione a fini urbanistici, turistici e commerciali del centro storico cittadino. La domanda è stata inoltrata nei tempi e nei termini indicati dalle disposizioni procedurali. Con decreto dirigenziale n. 321, in data 4. 9. 1998 è stata approvata la graduatoria delle proposte presentate e la conseguente concessione di finanziamenti. Sono stati ritenuti ammissibili al contributo le proposte presentate dai comuni di Genova, Cairo Montenotte e Sarzana, ancorché non suffragate da «adeguate caratteristiche progettuali», come rilevato dal decreto dirigenziale sopra citato. La proposta del comune di Chiavari, completa sia nelle parti progettuali che in quelle formali, non è stata ritenuta idonea. Il comune di Chiavari, a seguito dell’accaduto, ha presentato un esposto all’autorità giudiziaria. L’inchiesta è tutt’ora in corso. Ritiene la Commissione di dover verificare che la regione Liguria non abbia adottato criteri discriminatori contrati ai principi di obiettività, correttezza e trasparenza nella gestione delle risorse finanziarie della Comunità europea, avviando un’indagine in proposito? Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (15 marzo 1999) In applicazione del principio di sussidiarietà, il quesito posto dall’onorevole parlamentare è in primo luogo di competenza delle autorità italiane. Sulla base delle informazioni ricevute dalla regione Liguria, in particolare per quanto riguarda l’invito a presentare progetti nel quadro della misura 3. 5, «Infrastrutture per la rivitalizzazione dei centri urbani», risulta che le domande sono state classificate in base a un sistema di punteggio e che i principali criteri adottati sono stati le ripercussioni delle infrastrutture proposte sull’ambiente e sul turismo locale, il miglioramento e la conversione delle infrastrutture esistenti nonché la creazione di posti di lavoro. Il progetto presentato dal comune di Chiavari non è stato respinto, ma valutato con un punteggio inferiore a quello dei progetti presentati dai comuni citati dall’onorevole parlamentare. Le domande di finanziamento nel quadro della misura 3. 5 sono attualmente in esubero rispetto ai fondi disponibili. Tuttavia la Commissione ha di recente deciso una riorganizzazione del programma dell’obiettivo 2, in forza della quale sono stati stanziati nuovi fondi per la misura in parola. Il progetto di Chiavari, che figura al primo posto nell’elenco dopo quelli già finanziati, ha quindi buone probabilità di beneficiare di questi nuovi stanziamenti. Sulla base delle informazioni di cui dispone, la Commissione non ritiene che ricorrano le condizioni per avviare un’indagine a tale riguardo. (1999/C 325/152) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0355/99 di Giacomo Leopardi (PPE) alla Commissione (12 febbraio 1999) Oggetto: Numero di studenti che possono iscriversi al corso di laurea in odontoiatria e protesi dentaria in Italia Presso le università italiane che prevedono corsi di laurea in odontoiatria e protesi dentarie si assiste, ormai da tre anni, all’immatricolazione in sovrannumero di studenti, i quali non avendo superato l’esame di ammissione al corso di laurea, hanno presentato ricorso avverso la loro esclusione ed ottenuto dal Tribunale ammini- strativo regionale un’ordinanza d’iscrizione «sotto condizione» del giudice, rimandando la valutazione definitiva ad una sentenza di merito. Per ottemperare alle direttive 78/686/CEE (1) e 78/687/CE (2) riguardanti il riconoscimento reciproco dei diplomi, il decreto del Presidente della Repubblica n. 135 del 1980 ha istituito in Italia il corso di laurea in odontoiatria e protesi dentaria, prevedendo, tra l’altro, il numero e le modalità di accesso degli studenti a tale


title: Reglamento (CE) n° 328/1999 de la Comisión de 12 de febrero de 1999 por el que se suspenden las compras de mantequilla en algunos Estados miembros

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
butter
intervention buying

text: 13. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 40/21 REGLAMENTO (CE) No 328/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 12 de febrero de 1999 por el que se suspenden las compras de mantequilla en algunos Estados miembros LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 804/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la leche y de los productos l(cid:145)cteos (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1587/96 (2), y, en particular, el p(cid:145)rrafo primero del apartado 1 y el apartado 3 de su art(cid:146)culo 7 bis, Considerando que, en virtud del Reglamento (CEE) no 777/87 del Consejo (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Acta de adhesi(cid:155)n de Austria, de Finlandia y de Suecia, se ha establecido en qu(cid:130) circunstancias pueden suspenderse y restablecerse las compras de mantequilla y de leche desnatada en polvo y, en caso de suspensi(cid:155)n, qu(cid:130) medidas alternativas pueden adoptarse; Considerando que el Reglamento (CEE) no 1547/87 de la Comisi(cid:155)n (4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1802/95 (5), fij(cid:155) los criterios con arreglo a los cuales se establecen y suspenden las compras de mantequilla mediante licitaci(cid:155)n en un Estado miembro o, en el caso del Reino Unido y la Rep(cid:156)blica Federal de Alemania, en una regi(cid:155)n; Considerando que la Decisi(cid:155)n 1999/118/CE de la Comi- si(cid:155)n (6) dispone la suspensi(cid:155)n de dichas compras en algunos Estados miembros; que, seg(cid:156)n se desprende de los datos sobre los precios de mercado, la condici(cid:155)n esta- blecida en el apartado 3 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1547/87 ha dejado de cumplirse en Irlanda y Espa(cid:157)a; que por lo tanto, es necesario adaptar la lista de Estados miembros en que se aplica dicha suspensi(cid:155)n, Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la leche y los productos l(cid:145)cteos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Las compras de mantequilla mediante licitaci(cid:155)n contem- pladas en el apartado 3 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 777/87 quedan suspendidas en B(cid:130)lgica, Dina- marca, Alemania, Grecia, Francia, Italia, Luxemburgo, Pa(cid:146)ses Bajos, Austria, Portugal, Finlandia, Suecia, Irlanda del Norte y Gran Breta(cid:157)a. Art(cid:146)culo 2 Queda derogada la Decisi(cid:155)n 1999/118/CE. Art(cid:146)culo 3 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 13 de febrero de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de febrero de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) DO L 78 de 20. 3. 1987, p. 10. (4) DO L 144 de 4. 6. 1987, p. 12. (5) DO L 174 de 26. 7. 1995, p. 27. (6) DO L 34 de 9. 2. 1999, p. 19


title: Maaseudun kehittäminen : Elintärkeää politiikkaa.

eurovoc_concepts:
development policy
reform of the CAP
rural development


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 357/99 dell'on. Antonio TAJANI Passaggio di proprietà nella Centrale del latte di Roma

eurovoc_concepts:
Italy
Latium
aid to industry
control of State aid
dairy industry
infringement procedure (EU)
privatisation
regional aid

text: C 325/112 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 12. 11. 1999 Dato che il legislatore ha delegato alle diverse camere di commercio la determinazione di alcuni parametri utilizzati per il calcolo dell’imposta in questione, la Commissione potrà pronunciarsi sulla sua compatibilità con l’articolo 10 della direttiva solo in base alle informazioni comunicatele riguardo alla scelta effettuata da ciascuna camera di commercio. (1999/C 325/154) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0357/99 di Antonio Tajani (PPE) alla Commissione (12 febbraio 1999) Oggetto: Passaggio di proprietà nella Centrale del latte di Roma Quali notizie la Commissione è in grado di fornire al Parlamento sulla procedura di infrazione avviata nei confronti dello Stato italiano sulla privatizzazione della Centrale del latte di Roma? Risposta data dal sig. Fischler In nome della Commissione (12 marzo 1999) Il 25 marzo 1998 la Commissione ha avviato la procedura dell’articolo 93, paragrafo 2 del trattato CE nei confronti degli aiuti concessi dal comune di Roma nel quadro delle operazioni di privatizzazione della Centrale del Latte. La decisione in parola è stata pubblicata sulla Gazzetta ufficiale (1). La Commissione analizza le osservazioni ricevute nel quadro di tale procedura. A conclusione dell’analisi la Commissione adotterà una decisione definitiva sugli aiuti in questione. (1) GU C 206 del 2. 7. 1998. (1999/C 325/155) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0362/99 di Esko Seppänen (GUE/NGL) alla Commissione (1o marzo 1999) Oggetto: Diritti dell’uomo in Lettonia Il 15 febbraio 1999 la militante lettone per i diritti civili Tatyana Zhdanok comparirà dinanzi alla Corte d’Appello di Riga a causa della sua appartenenza al Partito comunista e sarà forse rimossa dal suo incarico di consigliere comunale di Riga. Intende la Commissione prendere in esame tale caso e richiamare l’attenzione del governo lettone sul Patto internazionale relativo ai diritti civili e politici, e segnatamente sull’articolo 25? Secondo il parere della Commissione, si può permettere ad un paese che non è in grado di garantire a tutti coloro che vivono nel suo territorio il rispetto dei diritti fondamentali di aver accesso all’Unione europea? Risposta data dal sig. van den Broek In nome della Commissione (18 marzo 1999) La Commissione ha esaminato il caso del consigliere comunale di Riga, la sig. ra Tatyana Shdanok. Il 15 febbraio 1999, il tribunale regionale di Riga è giunto alla conclusione che la sig. ra Shdanok si era iscritta al partito comunista dopo il 13 gennaio 1991. Visto che, da tale data, gli appartenenti al partito comunista non possono presentarsi come candidati secondo le leggi elettorali lettoni, la nomina della sig. ra Shdanok sarà revocata. L’Ufficio per le istituzioni democratiche e i diritti dell’uomo (ODIHR) dell’Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo economico in Europa (OCSE) ha manifestato la sua preoccupazione per quanto riguarda le elezioni parlamentari del 1995 perché alcuni aspetti del processo elettorale contravvenivano all’articolo 7, paragrafo 5, del documento di Copenaghen del 1990, che garantisce il rispetto del diritto dei cittadini di candidarsi per un incarico pubblico o politico, individualmente o in quanto rappresentanti di organizzazioni o


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 216/99 af Alexandros ALAVANOS Bortskaffelse af affald i Thriasos-området - overtrædelse af direktiv 91/156 og 75/442

eurovoc_concepts:
Central Greece
European Regional Development Fund
domestic waste
environmental impact
environmental policy
impact study
medical institution
operational programme
storage of waste
waste incineration

text: 29. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 341/69 (1999/C 341/095) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0216/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Bortskaffelse af affald i Thriasos-området (cid:28) overtrædelse af direktiv 91/156 og 75/442 I Thriasos-området, som tegner sig for 5 % af Athen-regionens indbyggere, er der ved ministeriel afgørelse blevet valgt et sted til henholdsvis bortskaffelse af alt fast husholdningsaffald fra Athen-regionen (3. 500 t/dag), forbrænding af alt smittefarligt hospitalsaffald fra samme region (30 t/dag) samt bortskaffelse af slam fra den biologiske rensning af alt byspildevand (150 t/dag) og af giftigt industriaffald (150 t/dag), uden at der er truffet nogen foranstaltninger til beskyttelse eller udskadeliggørelse heraf. Denne afgørelse, som vel at mærke er i modstrid med holdningen i Vestattikas amtsråd med hensyn til mængder og kategorier, repræsenterer ikke alene en overtrædelse af direktiv 91/156 (1) og 75/442 (2) om bortskaffelse af fast affald, idet afgørelsen er blevet truffet uden at være baseret på kriterier vedrørende fysisk planlægning og miljø, og evalueringen burde have omfattet mindst to forskellige bortskaffelsessteder, men også af direktiv 84/360 (3) og 85/337 (4), for så vidt som valget af sted ikke er blevet forhåndsgodkendt og der ikke er foretaget en undersøgelse af miljøvirkningerne. Hvorledes Kommissionen på den baggrund gribe ind for at få EF-bestemmelserne behørigt gennemført, og det til fordel for et miljømæssigt særligt belastet område såsom Thriasos? (1) (2) (3) (4) EFT L 78 af 26. 3. 1991, s. 32. EFT L 194 af 25. 7. 1975, s. 39. EFT L 188 af 16. 7. 1984, s. 20. EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (31. marts 1999) Ifølge Kommissionens oplysninger om Thriasos-området har de græske myndigheder planlagt og iværksat to projekter, som sigter mod at forbedre affaldshåndteringen i Attika, nemlig en ny losseplads i Ano-Liossia og et forbrændingsanlæg til hospitalsaffald. Disse projekter samfinansieres af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) gennem det opera- tionelle flerfondsprogram for Attika og det operationelle flerfondsprogram for miljøet. Ifølge oplysninger fra medlemsstaten er disse projekter blevet underkastet en miljørisikovurdering, som er blevet foretaget i henhold til den græske lovgivning til gennemførelse af Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, hvorimod Rådets direktiv 84/360/EØF af 28. juni 1984 om bekæmpelse af luftforurening fra industrianlæg, Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald og Rådets direktiv 91/156/EØF af 18. marts 1991 om ændring af direktiv 75/442/EØF om affald ikke finder anvendelse. Ifølge de samme oplysninger er de ovennævnte anlæg ikke beregnet til farligt affald medens metoden til bortskaffelse af slam fra spildevandsrensningsanlæg, er acceptabel i henhold til miljølovgivningen. Derudover finansierer Samhørighedsfonden, som led i saneringen af Attikas affaldshåndtering, et rehabilite- ringsprojekt for to tidligere lossepladser i henholdsvis Schisto og Ano Liossia. Ifølge en affaldshåndteringsplan for Attika, som tidligere er blevet forelagt Kommissionen, planlægger de græske myndigheder andre projekter (herunder nye lossepladser), som vil blive gennemført i andre af Attikas lokaliteter, så snart de administrative og juridiske procedurer er afsluttet


title: QUESTION ECRITE no 244/99 de Ulf HOLM Objectif de l'UE en matière de développement durable

eurovoc_concepts:
European Commission
European Council
action programme
aid system
development policy
environmental impact
environmental protection
impact study
project evaluation
sustainable development

text: 3. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 348/43 (1999/C 348/052) QUESTION ÉCRITE E-0244/99 posée par Ulf Holm (V) à la Commission (12 février 1999) Objet: Objectif de l’UE en matière de développement durable Le «développement durable» constitue un des objectifs de l’UE inscrits dans le traité d’Amsterdam. Sachant que la réalisation de cet objectif implique des changements radicaux dans plusieurs domaines relevant de la politique de l’UE, la Commission voudrait-elle indiquer: Si elle entend procéder à une analyse de chaque politique de l’UE sous l’angle du «développement durable», de manière à déterminer dans quelle mesure sa poursuite permet un tel développement; Quelles sont les mesures qu’elle compte prendre pour permettre un «développement durable»; et De quelle manière elle entend garantir que les investissements et les aides pour lesquels il est fait appel à des crédits communautaires, dans le domaine infrastructurel notamment, ne conduisent pas à porter préjudice à l’environnement et permettent en lieu et place un «développement durable». Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (15 avril 1999) Le traité d’Amsterdam reconnaît la nécessité de veiller à ce que les politiques communautaires respectent le principe de la protection de l’environnement et du développement durable. Afin de donner corps à cet engagement, la Commission a présenté en juin 1998, lors du Conseil européen de Cardiff, un document intitulé «Une stratégie pour intégrer l’environnement dans les politiques de l’UE» (1), dans lequel elle rappelle l’importance et la portée de cet engagement et demande aux dirigeants nationaux de lui apporter leur soutien. C’est ce qu’ils ont fait en demandant à chaque formation du Conseil de préparer des mesures visant à intégrer l’environnement dans le domaine relevant de leur compétence. Les Conseils Énergie, Transports et Agriculture ont été sollicités les premiers, puis les Conseils Développement, Marché unique et Industrie ont été invités à examiner la question lors du Conseil européen de Vienne. La Commission travaille activement avec les différentes formations pour réfléchir à ces questions, parfois en élaborant des communications et des documents de travail. Conformément aux conclusions du Conseil européen de Vienne, l’avancement des travaux sera examiné lors du Conseil européen d’Helsinki. Parallèlement à l’évaluation globale, la Commission est en train de préparer le déroulement du cinquième plan d’action pour l’environnement. Cette double approche est importante car elle servira à préparer les orientations de la prochaine Commission sur l’élaboration du programme de développement et d’environnement durables pour les dix prochaines années. Les plans et les programmes financés par la Communauté mettent de plus en plus l’accent sur l’évaluation préalable de l’impact sur l’environnement. En ce qui concerne les nouveaux fonds structurels pour 2000-2006, la Commission propose que les évaluations couvrent à la fois le potentiel environnemental d’une région et les effets directs et indirects sur l’environnement des politiques et mesures envisagées. Le partenariat proposé entre la Commission et les États membres, qui associe des partenaires à différents niveaux dans le domaine de la préparation, du financement, du contrôle et de l’évaluation de l’aide, constitue un moyen supplémentaire pour renforcer l’intégration de l’environnement et encourager le développement durable. Les projets spécifiques présentés en vue de l’obtention d’un financement communautaire doivent comprendre, le cas échéant, des évaluations de l’impact sur l’environnement conformément à la directive 85/337/CEE (2) telle que modifiée par la directive 97/11/CE (3), et indiquer les mesures préventives ou compensatoires correspondantes. (1) COM(98) 333 final. (2) (3) JO L 175 du 5. 7. 1985. JO L 73 du 14. 3. 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 214/99 by Alexandros ALAVANOS Olive cultivation register in Greece

eurovoc_concepts:
Greece
area of holding
cartography
document
information system
invitation to tender
land register
olive-growing
production aid

formats: html print


title: Udvikling af landdistrikterne : En vigtig og vital politik.


title: WRITTEN QUESTION No. 237/99 by Antonio TAJANI Italian secret services report on the euro's use for money- laundering purposes

eurovoc_concepts:
Italy
capital transfer
information network
law of banking
monetary union
money laundering
recycling of capital
report
secret service


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 238/99 von Michèle LINDEPERG Zahlungen in Euro

eurovoc_concepts:
bank charges
cheque
electronic money
exchange rate
intra-EU payment
monetary union

text: C 370/26 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 12. 1999 der französischen Behörden ist es Sache des geschädigten Unternehmens, beim Präfekten des betreffenden Départements unter Beifügung aller zum Nachweis des Schadens und seines Umfangs erforderlichen Belege eine Entschädigung zu beantragen. (1) ABl. L 337 vom 12. 12. 1998. (1999/C 370/034) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0238/99 von Michèle Lindeperg (PSE) an die Kommission (12. Februar 1999) Betrifft: Zahlungen in Euro Diejenigen europäischen Bürger, die für den Euro sind, freuten sich, daß ab 1. Januar 1999 bei Reisen innerhalb der Europäischen Union die Zahlungen durch Verwendung des Euro (in Euro ausgestellte Schecks oder Scheckkarte) vereinfacht werden können. Sie sahen darin einen der konkreten und, wie sie hofften, sofortigen Vorteile des Wegfalls der Wechselkursumrechnungen und der damit verbundenen Gebühren. Sie müssen nun aber feststellen, daß es bei Zahlungen in Euro mit Scheck oder Scheckkarte zwar keine Umtauschgebühren mehr gibt, jedoch die Bankgebühren so hoch sind, daß Zahlungen in Euro in einem anderen europäischen Land als dem ihrem ohne jeden Vorteil sind. Ist die Kommission nicht der Auffassung, daß dies eine Enttäuschung auch für die stärksten Befürworter des Euro wie auch eine vertane Gelegenheit für eine praktische und anschauliche Information über die Vorteile der einheitlichen Währung bedeutet? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (1. April 1999) Die Kommission kennt die Probleme, die bei entweder in Euro oder in nationalen Währungseinheiten vorgenommenen grenzüberschreitenden Zahlungen auftreten. Es war nicht damit zu rechnen, daß die Einführung des Euro automatisch die Kostenfreiheit der mit diesen Zahlungen verbundenen Bankdienst- leistungen bewirkt. Bei den Schecks sind mehrere Fälle zu unterscheiden. Bei den standardisierten Euroschecks ist die Abwicklung der Transaktionen relativ einfach, weil sie über zentrale Verrechnungsstellen läuft. Allerdings vollzieht sich die Verrechnung grundsätzlich ebenso wie vor dem Eintritt in die Stufe III der Währungs- union, so daß sich die Höhe der entsprechenden Kosten nicht ändert. Bei den nicht standardisierten Schecks (nationale Schecks) ist die Verrechnung komplizierter. Sie erfordert die manuelle Bearbeitung aller Schecks, was bedeutet, daß sich diese Instrumente nicht für eine grenzüberschreitende Verwendung eignen, jedenfalls nicht für Transaktionen über geringe Beträge. Bei den Bankkarten hat sich die Kommission seit langem für Kompatibilität eingesetzt. So ist es in immer zahlreicheren Fällen möglich geworden, Geld an Geldautomaten im Ausland abzuheben, ja im Ausland Einkäufe in Geschäften mit Karten zu bezahlen, die im Wohnsitzland des Karteninhabers ausgestellt wurden. Die Kosten für diese Operationen, die nur zum Teil die Umtauschkosten umfassen, sind nach den der Kommission vorliegenden Angaben im wesentlichen die gleichen wie früher. Die Kommission prüft jedoch weiterhin, wie diese Dienstleistungen zu verbessern sind. So untersucht sie zur Zeit mit dem Bankgewerbe die mit der Kompatibilität der elektronischen Geldbörsen verbundenen Fragen. Sie hofft, daß diese Instrumente, die sich besonders für den Einsatz des Euro eignen, zur Entwicklung einer „aktiven Information“, wie die Frau Abgeordnete ganz richtig sagt, beitragen können. Schließlich ist darauf hinzuweisen, daß vor der Euro-Einführung die Finanzinstitute wenigstens ein Teil ihrer Kosten in Form von variablen Wechselkursen für eine Operation weitergeben konnten. Heute sind sie verpflichtet, feste Umrechnungskurse anzuwenden, und müssen ihre Kosten getrennt ausweisen. Diese bessere Kostentransparenz versetzt die Kunden in die Lage, sich für das günstigere Angebot zu entscheiden


title: Landsbygdsutveckling : En politik av central betydelse.


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 213/99 af Gerhard SCHMID Hygiejnegebyrer for kød, jf. Rådet direktiv 93/118/EF - Min forespørgsel E-2988/98

eurovoc_concepts:
food inspection
fresh meat
health control
municipality

text: 12. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 325/87 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (31. marts 1999) Der har været to særskilte projekter med sigte på at skabe et erhvervsfremme- og innovationscenter (BIC) i Salerno. Det første projekt blev foreslået Kommissionen i november 1988 af selskabet Ageni/Terfin. Efter at det indledende arbejde blev normalt afsluttet og betalingerne korrekt foretaget, kunne centret dog aldrig blive oprettet, da Ageni-gruppens hovedpartner (Terfin) trak sig ud af projektet. Det andet projekt blev foreslået af selskabet »Bic Campania sud« i oktober 1996. Indtil nu er der ikke blevet indberettet nogen vanskeligheder ved finansieringen eller ved forløbet af det indledende arbejde, der skrider normalt frem. Der har ikke været tale om udgiftsoverlapning til fordel for den samme støttemodtager eller det samme projekt, men om to forskellige bevillinger, da den anden bevilling var berettiget ved det første projekts fiasko. Kommissionen tog ikke noget initiativ for at forny bevillingen. Den godkendte det andet projekt, der blev forelagt på lokale initiativtageres initiativ. Initiativtagenerne bag det første projekt var s. a. Ageni, der handlede via sit selskab Terfin, Associazione Industriali de Salerno, handelskammeret i Salerno, Consorzio ASI, Fondazione A. Genovesi SDOA, Universi- tetet i Salerno og Vila Sud. Initiativtagerne bag det andet projekt er »Bic Camania Sud«, hvis hovedaktionærer er provinsen Salerno, handelskammeret i Salerno, Fondazione A. Genovesi SDOA, Consorzio ASL, tre banker og ca. 25 små private virksomheder. (1999/C 325/113) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0212/99 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Harmonisering af strejkeretten i de offentlige tjenester Desværre er det stadig oftere sådan, at afstanden mellem fagforeningsmagten og borgerne som brugere af de offentlige tjenester bliver større og større, hvilket skader fagforeningernes image, men også borgernes hverdag, især når det drejer sig om sundhedstjenester og luft-, jernbane- og søtransport. Mener Kommissionen, at det for at forbedre dette forhold, som er mere eller mindre det samme i alle medlemsstaterne, vil være hensigtsmæssigt at forelægge forslag om harmonisering af lovgivningen vedrørende strejkeret, i det mindste inden for de vigtigste offentlige tjenester? Mener Kommissionen endvidere, at en sådan harmonisering ville forbedre det indre markeds funktion? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Padraig Flynn (12. marts 1999) Strejkeretten blev eksplicit undtaget fra det område, der dækkes af artikel 2 i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken (artikel 137, stk. 6, i EF-traktaten, når Amsterdam-traktaten træder i kraft). Kommissionen har ingen planer om at fremsætte forslag vedrørende dette spørgsmål. (1999/C 325/114) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0213/99 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (12. februar 1999) Om: Hygiejnegebyrer for kød, jf. Rådet direktiv 93/118/EF ? Min forespørgsel E-2988/98 De i direktiv 93/118/EF (1) fastsatte faste gebyrer for kødkontrol kan ifølge Kommissionen overskrides, hvis der rent faktisk er tale om højere omkostninger, jf. svar på min forespørgsel E-2988/98 (2)


title: Règlement (CE) n° 334/1999 de la Commission du 12 février 1999 fixant la subvention maximale à l'expédition de riz décortiqué à grains longs à destination de l'île de la Réunion dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 2563/98

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy
rice

text: L 40/32 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 2. 1999 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 334/1999 DE LA COMMISSION du 12 f(cid:130)vrier 1999 fixant la subvention maximale (cid:133) l’exp(cid:130)dition de riz d(cid:130)cortiqu(cid:130) (cid:133) grains longs (cid:133) destination de l’(cid:140)le de la R(cid:130)union dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)gle- ment (CE) no 2563/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1995, portant organisation commune du march(cid:130) du riz (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2072/98 (2), et notamment son article 10 para- graphe 1, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 2692/89 de la Commission, du 6 septembre 1989, portant modalit(cid:130)s d’application relatives aux exp(cid:130)ditions de riz (cid:133) la R(cid:130)union (3), et notamment son article 9 paragraphe 1, consid(cid:130)rant que, par le r(cid:138)glement (CE) no 2563/98 de la Commission (4), une adjudication de la subvention (cid:133) l’ex- p(cid:130)dition de riz (cid:133) destination de l’(cid:140)le de la R(cid:130)union a (cid:130)t(cid:130) ouverte; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 9 du r(cid:138)glement (CEE) no 2692/89, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 22 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95, d(cid:130)cider de la fixation d’une subvention maximale; sur base des offres d(cid:130)pos(cid:130)es, consid(cid:130)rant que, pour cette fixation il doit (cid:136)tre tenu compte notamment des crit(cid:138)res pr(cid:130)vus aux articles 2 et 3 du r(cid:138)glement (CEE) no 2692/89; que l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) tout soumissionnaire dont l’offre se situe au niveau de la subvention maximale ou (cid:133) un niveau inf(cid:130)- rieur; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Une subvention maximale (cid:133) l’exp(cid:130)dition de riz d(cid:130)cortiqu(cid:130) (cid:133) grains longs du code NC 1006 20 98 (cid:133) destination de l’(cid:140)le de la R(cid:130)union est fix(cid:130)e sur base des offres d(cid:130)pos(cid:130)es du 8 au 11 f(cid:130)vrier 1999 (cid:133) 290,00 EUR par tonne dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 2563/98. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 13 f(cid:130)vrier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 12 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 29 du 7. 9. 1989, p. 8. (4) JO L 320 du 28. 11. 1998, p. 40


title: PREGUNTA ESCRITA n. 369/99 del Reinhard RACK EU:n jäsenyyttä hakevien maiden tilanne: Slovenia

eurovoc_concepts:
Community acquis
EU national
Slovenia
accession to the European Union
acquisition of property
agreement (EU)
application of EU law
association agreement (EU)
real property
technical barrier

text: C 320/134 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 6. 11. 1999 Para terminar, hay que señalar que en 1994 la Comisión decidió que las subvenciones estatales concedidas por el Market Development Fund eran incompatibles con el mercado común. A este respecto, se publicó la Decisión 94/814/CE de la Comisión, de 14 de noviembre de 1994, relativa a una ayuda para la exportación de setas concedida en Irlanda a través del Market Development Fund (2). Tras esta decisión negativa, las autoridades irlandesas se vieron obligadas a anular la subvención y a recuperar las ayudas ya pagadas que iban en contra de las disposiciones comunitarias. Se ha recobrado ya el 80 % de dichas subvenciones y los intereses debidos. Las autoridades irlandesas deberán informar a la Comisión de la devolución del 20 % restante. (1) DO L 142 de 2. 6. 1997. (2) DO L 335 de 23. 12. 1994. (1999/C 320/179) PREGUNTA ESCRITA E-0320/99 de John McCartin (PPE) a la Comisión (19 de febrero de 1999) Asunto: Exportaciones irlandesas de carne de vaca y de ternera ¿Puede decir la Comisión cuánta carne de vaca y de ternera ha exportado Irlanda a terceros países hasta la fecha durante el presente ejercicio (OMC) y a cuánto ascienden las subvenciones a la exportación de dicha carne de vaca y de ternera? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (9 de marzo de 1999) La Comisión no dispone de datos definitivos sobre las exportaciones que han tenido lugar desde el comienzo del actual ejercicio (julio de 1998) del Acuerdo General sobre Aranceles Aduaneros y Comercio (GATT). Las estadísticas aduaneras del comercio exterior contienen información hasta el mes de noviembre. Según los datos que figuran en ellas, entre julio y noviembre de 1998 las exportaciones irlandesas a terceros países ascendieron a 108. 000 toneladas de carne de vacuno (expresadas en peso canal). Más exacta es la información que se obtiene de las comunicaciones de los Estados miembros sobre los permisos de exportación solicitados. De acuerdo con éstas, las cantidades por las que se solicitaron permisos en Irlanda entre el 1 de julio de 1993 y el 31 de enero de 1999 se elevarían a 144. 133,5 toneladas (peso canal), lo que supone un importe de restituciones por exportación de 162. 227. 890,6 €. (1999/C 320/180) PREGUNTA ESCRITA P-0369/99 de Reinhard Rack (PPE) a la Comisión (12 de febrero de 1999) Asunto: Negociaciones de adhesión a la UE con Eslovenia A la hora de evaluar los progresos realizados en la negociaciones de adhesión, con motivo de la Cumbre de Viena, Eslovenia, en particular, ha sido objeto de críticas por su falta de disponibilidad a asumir el acervo comunitario en cuestiones fundamentales como, por ejemplo, la adquisición de bienes inmuebles por parte de ciudadanos de la UE. ¿Se han registrado progresos en estas cuestiones y se han disipado así las reservas a la entrada en vigor del acuerdo de asociación UE-Eslovenia? Respuesta del Sr. van den Broek en nombre de la Comisión (18 de marzo de 1999) El Gobierno esloveno adoptó en enero de 1999 una decisión para acelerar la armonización legislativa con el acervo comunitario, incluido un calendario de medidas prioritarias que deben adoptarse por la vía rápida. Seguirá examinándose la situación de los preparativos de Eslovenia para la adhesión a finales de cada año, en el informe periódico de la Comisión


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 337/1999 af 12. februar 1999 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben rundkornet ris og sleben langkornet ris A inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2565/98 omhandlede licitation

text: 13. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 40/35 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 337/1999 af 12. februar 1999 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben rundkornet ris og sleben langkornet ris A inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2565/98 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2565/98 (3), blev der (cid:134)bnet en licitation over restitutionen ved udførsel af ris; i overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 584/75 (4), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 299/95 (5), kan Kommissionen p(cid:134) grundlag af de indgivne bud efter fremgangsm(cid:134)den i artikel 22 i forordning (EF) nr. 3072/95 vedtage at fastsætte en maksi- mumseksportrestitution; ved fastsættelse af denne skal der bl. a. tages hensyn til kriterierne i artikel 13 i forordning (EF) nr. 3072/95; tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumseks- portrestitutionen; anvendelsen af ovennævnte kriterier p(cid:134) den nuværende markedssituation for den p(cid:134)gældende ris medfører at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben rund- kornet ris og sleben langkornet ris A til visse tredjelande fra Europa fastsættes p(cid:134) grundlag af bud, der er indgivet fra den 8. indtil den 11. februar 1999 til 117,00 EUR/ton inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2565/98 omhandlede licitation. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 13. februar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (2) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (3) EFT L 320 af 28. 11. 1998, s. 46. (4) EFT L 61 af 7. 3. 1975, s. 25. (5) EFT L 35 af 15. 2. 1995, s. 8


title: QUESTION ECRITE no 209/99 de Riccardo NENCINI Décharge de Corliano (Florence)

eurovoc_concepts:
Tuscany
application of EU law
environmental impact
environmental protection
groundwater
hydrology
public health
waste management
water pollution

text: 12. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 325/85 Le projet appuiera des actions pilotes intégrées mettant l’accent sur l’amélioration de la coordination, l’élaboration des politiques, la fonction réglementaire et de service du secteur public, la durabilité écologique des modèles d’exploitation, l’aide à la production alternative dans le secteur de la mariculture et à l’écotourisme marin et l’encouragement d’une participation responsable des producteurs et des collectivités locales à la planification et à la gestion. Il est lancé en coopération pleine et entière avec les autorités thaïlandaises. (1999/C 325/110) QUESTION ÉCRITE E-0203/99 posée par Mark Killilea (UPE) à la Commission (12 février 1999) Objet: Phoques En avril 1997, Bord Iascaigh Mhara (Conseil de la pêche en mer d’Irlande) a soumis à la DG XIV un rapport sur les interactions physiques entre phoques gris et engins de pêche, rapport subventionné par la Commission. Celle-ci peut-elle préciser si ce rapport a été communiqué aux organisations de pêche ou aux ministères compétents des États membres? Réponse donnée par Mme Bonino au nom de la Commission (9 mars 1999) La Commission finance un grand nombre de projets de recherche, ce qui fait qu’il est difficile pour elle de diffuser les rapports se rapportant à ces projets. Des copies de rapports peuvent toutefois être fournies, sur demande, par la Commission. La Commission estime que les résultats des projets de recherche doivent faire l’objet de la diffusion la plus large possible. À cet effet, la liste des projets de recherche financés par la Commission peut être consultée sur Internet. D’autre part, l’une des conditions auxquelles est soumis le financement par la Commission de projets de recherche, y compris celui réalisé par le Conseil de la pêche en mer d’Irlande, est que le bénéficiaire du financement doit s’efforcer de diffuser le plus largement possible les résultats du projet dans des revues scientifiques agréées ou par tout autre moyen approprié. Pour plus d’informations au sujet du rapport en question établi par le Conseil de la pêche en mer d’Irlande, nous renvoyons l’Honorable Parlementaire à la réponse donnée par la Commission à la question orale H-72/99 de l’Honorable Parlementaire au cours de l’heure des questions lors de la session du Parlement du mois de février 1999. (1) (1) Débats du Parlement européen (février 1999). (1999/C 325/111) QUESTION ÉCRITE E-0209/99 posée par Riccardo Nencini (PSE) à la Commission (12 février 1999) Objet: Décharge de Corliano (Florence) Dans la localité de Corliano (commune de Cereto Guidi, province de Florence), il est prévu d’aménager une décharge de 120 000 m2, entre des vignobles et des oliveraies. Il semblerait qu’aucune enquête n’ait été effectuée sur l’état de la nappe phréatique, laquelle risque d’avoir été polluée par les écoulements de purin provenant de l’ancienne décharge. Il n’est pas non plus prévu d’imperméabiliser le sol sur lequel seront déversés les déchets alors que, comme l’indiquent les cartes de la province, la zone fait l’objet de restrictions hydrogéologiques et est sujette aux éboulements


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 219/99 von María SORNOSA MARTÍNEZ Betrug an Rentnern im Zuge der Einführung des Euro

eurovoc_concepts:
Ecu
consumer information
consumer protection
disabled person
dissemination of EU information
economic offence
elderly person
fraud
monetary union
public awareness campaign

text: 6. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 320/131 Die Kommission zieht in der Tat eine Beratung durch professionelle Geologen im Rahmen des 6. regionalen Wiederaufbauprogramms für Mittelamerika in dem Maße in Erwägung, in dem dies für die Art der Projekte erforderlich ist, die zur Zeit ausgewählt werden. (1) KOM(96) 46 endg. (1999/C 320/175) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0219/99 von María Sornosa Martínez (PSE) an die Kommission Betrifft: Betrug an Rentnern im Zuge der Einführung des Euro (12. Februar 1999) Die Einführung des Euro löst in einigen Teilen der Bevölkerung Besorgnis aus, da es an Informationen über die Einführung der einheitlichen Währung mangelt. So sind insbesondere in Barcelona und den Industrievororten der Stadt zahlreiche Betrügereien festzustellen, denen Rentner zum Opfer fallen, die auf falsche Bank- angestellte hereinfallen. Die Betrüger bieten älteren Menschen den Umtausch ihres aufbewahrten Geldes in die neuen Euro-Banknoten an, die es noch gar nicht gibt. Das Europäische Parlament hat in einem Ende 1997 angenommenen Bericht (A4-0415/97) (1) eine Reihe von Empfehlungen formuliert, in denen die Kommission aufgefordert wurde, insbesondere der Bevölkerungs- gruppe der älteren Menschen Rechnung zu tragen und Informationskampagnen durchzuführen, die sich nicht auf bloße Werbekampagnen beschränken, sondern auf die Hauptbereiche des Wirtschaftslebens erstrecken, in denen diese durch Betrug und Mißbräuche gefährdeten Bevölkerungsgruppen Zahlungsmittel verwenden. Das Europäische Parlament forderte in diesem Bericht ferner weitere Verbraucherschutzmaßnahmen auf EU- Ebene. Hat die Kommission in Anbetracht dessen irgendeine Initiative zur Information der besonders durch Betrug und Mißbräuche gefährdeten Personen über die Einführung des Euro durchgeführt? Hat die Kommission spezifische Informationskampagnen geplant, die sich an einzelne Bevölkerungsgruppen wie ältere Menschen richten? Welche weiteren Maßnahmen auf EU-Ebene beabsichtigt die Kommission zum Schutz der Verbraucher durchzuführen, wie dies vom Europäischen Parlament in seinem oben genannten Bericht empfohlen wurde? (1) ABl. C 34 vom 2. 2. 1998, S. 38. (1999/C 320/176) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0350/99 von Joaquín Sisó Cruellas (PPE) an die Kommission (23. Februar 1999) Betrifft: Betrügereien mit dem Euro Bei der Polizei von Barcelona wurde mehrfach Anzeige wegen Betruges von Rentnern im Zusammenhang mit dem Übergang zur dritten Stufe der WWU erstattet. Die Betrüger gehen immer nach dem gleichen Schema vor: junge, gutgekleidete Männer besuchen die alten Menschen und geben sich als Vertreter des Bankinstituts aus, wo diese ihre Spareinlagen haben. Sie erklären den Rentnern, die Pesete werde demnächst wertlos und müsse deshalb in Euro umgewechselt werden. Danach bieten sie ihnen an, dies B sozusagen als Bankdienst- leistung B persönlich durchzuführen. Die Opfer haben dabei schon bis zu 80. 000 Peseten verloren, und es ist mittlerweile bekannt, daß auch ähnliche Fälle in anderen Gruppen der katalanischen Bevölkerung aufgetreten sind. Kommissionsmitglied Silguy hat unlängst betont, daß beim Übergang zum Euro bestimmte Bevölkerungs- gruppen wie Verbraucher, Frauen, alte Menschen und Behinderte besonders berücksichtigt werden müßten. Sind Maßnahmen geplant, um zu verhindern, daß gerade die schwächsten Gruppen der Bevölkerung Opfer solcher Betrügereien werden?


title: WRITTEN QUESTION No. 219/99 by María SORNOSA MARTÍNEZ Swindling of retired people in connection with the introduction of the euro

text: 6. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 320/131 Kommissionen överväger förvisso att inkludera rådgivning av yrkesutövande geologer i programmet för 6. regional återuppbyggnad i Centralamerika i den mån som de projekt som för närvarande är under övervägande kräver detta. (1) KOM(96) 46 slutlig. (1999/C 320/175) SKRIFTLIG FRÅGA E-0219/99 från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Bedrägerier som riktar sig mot pensionärer i samband med införandet av euron Införandet av euron har orsakat oro inom vissa delar av befolkningen beroende på att de saknar tillräcklig information om införandet av den gemensamma valutan. I Barcelona och stadens industrialiserade omgiv- ningar har många pensionärer blivit lurade av falska representanter för banker. Dessa brottslingar erbjuder sig att växla in pensionärernas besparingar i nationell valuta mot de eurosedlar som ännu inte finns. I och med att Europaparlamentet antog ett betänkande (A4-0415/97) (1) i slutet av 1997 utfärdades rekommendationer till kommissionen om att ta särskild hänsyn till den äldre delen av befolkningen genom informationskampanjer som, förutom att innehålla ren reklam, bör omfatta de viktigaste aspekterna på vardagsekonomin för dessa grupper, som lätt utsätts för bedrägerier och missbruk. I detta betänkande uppmanade Europaparlamentet till inrättande på gemenskapsnivå av ytterligare konsumentskyddsåtgärder. Har kommissionen mot bakgrund av ovanstående tagit något initiativ för att förebygga bedrägerier som riktar sig mot utsatta personer i samband med införandet av euron? Har kommissionen utarbetat särskilda kampanjer för olika delar av befolkningen, såsom äldre? Vilka övriga åtgärder på gemenskapsnivå tänker kommissionen vidta för att skydda konsumenterna, såsom Europaparlamentet rekommenderade i ovannämnda betänkande? (1) EGT C 34, 2. 2. 1998, s. 38. (1999/C 320/176) SKRIFTLIG FRÅGA E-0350/99 från Joaquín Sisó Cruellas (PPE) till kommissionen (23 februari 1999) Angående: Eurobedrägerier Polisen i Barcelona har mottagit flera anmälningar om försök till bedrägeri mot pensionärer som är relaterade till EMU:s tredje etapp. Tillvägagångssättet är alltid detsamma: en välklädd ung man besöker den gamle och utger sig för att vara en företrädare för det finansinstitut där denne förvarar sina sparpengar. Han säger att han kommit för att meddela att pesetan inom kort upphör att gälla, varför det är nödvändigt att växla in pengarna till euro, vilket han erbjuder sig att göra personligen, som om det rörde sig om en service från bankens sida. Vissa av offren har förlorat upp till 80 000 pesetas, och liknande fall tycks ha inträffat på andra orter i Katalonien. Kommissionsledamoten De Silguy slog nyligen fast att man, för att medborgarna skulle klara övergången till euro, måste ta hänsyn till prioriterade befolkningsgrupper såsom konsumenter, kvinnor och svaga grupper, exempelvis äldre och handikappade. Har De Silguy övervägt att vidta särskilda åtgärder för att så långt som möjligt undvika att händelser av det här slaget inträffar just bland de svagaste grupperna?


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Directive amending Council Directive 92/106/EEC on the establishment of common rules for certain types of combined transport of goods between Member States (COM(98)0414 C4-0485/98 98/0226(SYN)) (Cooperation procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
building insulation
carriage of goods
combined transport
right of establishment
trans-European network
transport document
transport infrastructure

text: C 150/614 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 28. 5. 1999 Perjantaina 12. helmikuuta 1999 OSA II Parlamentin hyva¨ksyma¨t tekstit 1. Nelja¨nnen AKT-EY-yleissopimuksen 366 a artiklan ta¨yta¨nto¨o¨npanomenet- tely *** A4-0013/99 Pa¨a¨to¨s luonnoksesta neuvoston pa¨a¨to¨kseksi nelja¨nnen AKT-EY-yleissopimuksen 366 a artiklan ta¨yta¨nto¨o¨npanomenettelysta¨ (5644/98 − C4-0156/98 − 96/0050(AVC)) (Hyva¨ksynta¨menettely) Euroopan parlamentti, joka − ottaa huomioon luonnoksen neuvoston pa¨a¨to¨kseksi 5644/98 − 96/0050(AVC), − ottaa huomioon nelja¨nnen AKT-EY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna Mauritiuk- sella 4. marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, ja erityisesti yleissopimuksen 366 a artiklan, − ottaa huomioon neuvoston EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 238 artiklan mukaisesti esitta¨ma¨n pyynno¨n puoltavasta lausunnosta (C4-0156/98), − ottaa huomioon tyo¨ja¨rjestyksensa¨ 90 artiklan 7 kohdan, − ottaa huomioon kehitys- ja yhteistyo¨valiokunnan suosituksen (A4-0013/99); 1. Antaa puoltavan lausuntonsa luonnoksesta neuvoston pa¨a¨to¨kseksi; Kehottaa puhemiesta¨a¨n va¨litta¨ma¨a¨n ta¨ma¨n pa¨a¨to¨ksen neuvostolle ja komissiolle seka¨ Lome´n 2. yleissopimuksen allekirjoittajavaltioiden hallituksille ja parlamenteille. 2. Yhdistetyt tavarakuljetukset: ajoneuvojen suurimmat sallitut mitat ja pai- not **I A4-0031/99 Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietynlaisia ja¨senvaltioiden va¨lisia¨ tavaroiden yhdistettyja¨ kuljetuk- sia koskevista yhteisista¨ sa¨a¨nno¨ista¨ annetun neuvoston direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta (KOM(98)0414 − C4-0485/98 − 98/0226(SYN)) I. Ehdotus hyva¨ksyttiin seuraavin tarkistuksin: KOMISSION TEKSTI (*) PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 1) Johdanto-osan 1 a kappale (uusi) jokainen tyo¨ntekija¨ myo¨s liikennealalla hyo¨tyy direktiivis- sa¨ 93/104/EY (1) sa¨a¨detysta¨, kollektiivisesti sovitusta kes- keytyma¨tto¨ma¨sta¨ va¨himma¨islepoajasta, (*) EYVL C 261, 19. 8. 1998, s. 10. (1) EYVL L 307, 13. 12. 1993, s. 18


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 215/99 von Alexandros ALAVANOS Luftfahrtunfälle

eurovoc_concepts:
European Commission
Greece
air safety
air traffic control
air transport
aircraft
exchange of information
safety standard

text: C 348/38 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 3. 12. 1999 Juni 1997 die Mitteilung über Zahlungsfristen bei der Darüber hinaus hat die Kommission am 10. Kommission und Verzugszinsen (1) angenommen, wonach sie verpflichtet ist, auf Antrag des Zahlungsemp- fängers in Fällen, in denen die Zahlung nicht innerhalb der gemäß den Handelsgepflogenheiten angemessenen Frist (60 Tage) erfolgt, Verzugszinsen zu zahlen, sofern der Zahlungsempfänger die geltenden Vertrags- bestimmungen eingehalten hat. Die vorgenannte Verpflichtung muß in alle von der Kommission seit Annahme der Mitteilung abgeschlossenen Verträge aufgenommen werden. Zudem hat die Kommission eine Neufassung der Haushaltsordnung (2) und ihrer Durchführungsbestimmungen vorgeschlagen, um im Falle von Zahlungsverzug das Recht des Zahlungsempfängers auf Zahlung von Verzugszinsen festzuschreiben. Die Kommission hat unlängst eine externe Studie über Zahlungsfristen in Auftrag gegeben, die nun fertiggestellt ist. Sie wird demnächst eine Mitteilung zu den Ergebnissen und Empfehlungen dieser Studie vorlegen. In operativer Hinsicht hat sich die Kommission weiter um Verbesserungen im Bereich des Finanzmanagements bemüht und ein neues elektronisches Rechnungsführungssystem (Sincom 2) eingeführt, das 7 sobald es voll betriebsfähig ist 7 eine vollkommen sichere und gleichzeitig effizientere Zahlungsabwicklung ermöglichen wird. Die Vorschriften für die Ausführung des Haushaltsplans sind in der Haushaltsordnung und den diesbezüg- lichen Durchführungsbestimmungen enthalten. (1) (2) SEK(97) 205. SEK(98) 1228 endg. (1999/C 348/046) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0215/99 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (12. Februar 1999) Betrifft: Luftfahrtunfälle Auf meine Anfrage H-0036/98 (1) betreffend die Gründung einer ständigen Agentur für die Untersuchung von Luftfahrtunfällen erhielt ich zur Antwort, daß die griechische Regierung den Entwurf eines Präsidialerlasses eingereicht habe, der bei seiner Durchführung die Probleme lösen werde, und auf meine Anfrage vom 15. 1. 1998 (P-0001/98) (2) über die Inspektion von Luftfahrzeugen aus Drittländern antwortete die Kommis- sion, ihr sei nicht bekannt, ob derartige Inspektionen in Griechenland durchgeführt würden. Kann die Kommission mitteilen: 1. ob sie die Einschätzung teilt, daß es einen Fortschritt in der Frage der Gründung einer Agentur zur Überprüfung von Luftfahrtunfällen gibt, und 2. ob in Griechenland Inspektionen an Luftfahrzeugen aus Drittländern vorgenommen werden? (1) Verhandlungen des Europäischen Parlaments (Februar 1998). (2) ABl. C 196 vom 22. 6. 1998, S. 106. Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (12. April 1999) 1. Wie aus ihrer Antwort auf die mündliche Anfrage H-36/98 von der Tagung des Parlaments im Februar 1998 (1) hervorgeht, kam die Kommission nach sorgfältiger Prüfung zu dem Schluß, daß die Fortschritte in dem betreffenden Bereich nicht zufriedenstellend waren, und richtete gemäß Artikel 169 EG-Vertrag im September 1998 eine mit Gründen versehene Stellungnahme an die griechische Regierung. 2. In ihrer Antwort auf die schriftliche Anfrage P-1/98 des Herrn Abgeordneten (2) hatte die Kommission die Mitgliedstaaten aufgeführt, die bereits an dem Informationsaustausch über Vorfeldinspektionen beteiligt sind. Griechenland hat ebenfalls mehrere Berichte über derartige Inspektionen auf griechischen Flughäfen übermittelt. Sitzungsberichte des Parlaments (Februar 1998). (1) (2) ABl. C 196 vom 22. 6. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 204/99 by Manuela FRUTOS GAMA Protection for small and medium-sized electricity consumers as a consequence of liberalisation in the energy sector

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
application of EU law
competition law
consumer protection
electrical energy
liberalisation of the market
national implementing measure
prices policy
small and medium-sized enterprises

text: 3. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 348/35 (1999/C 348/042) WRITTEN QUESTION E-0204/99 by Manuela Frutos Gama (PSE) to the Commission (12 February 1999) Subject: Protection for small and medium-sized electricity consumers as a consequence of liberalisation in the energy sector Does the Commission consider it consistent with the objectives of the Treaty that the outcome of the Electricity Directive in Spain in the coming decade for SMEs and domestic consumers should be a limit on any fall in charges to 1 or 2 % agreed between undertakings and the authorities and a fixed 4,5 % increase in charges to offset costs linked to the transition to competition, regardless of developments in other energy market parameters? Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (12 April 1999) The liberalisation of the electricity market according to Directive 96/92/EC of the Parliament and the Council of 19 December 1996 concerning common rules for the internal market in electricity (1) is introduced with a gradual approach. The share of ‘eligible customer’, i. e. customers which may choose their electricity supplier, has to represent in the first step at least a Community average of large industrial customers with more than 40 GWh yearly consumption and is successively extended to a larger share of also smaller customers. It is true that during this gradual opening period the benefit of liberalisation tends to be larger for those consumers which are already ‘eligible’. However, the Commission expects that through the further extension of the eligible customer segment also to small and medium sized enterprises (SMEs) as well as through eligible distributors and newly entering electricity traders and suppliers, the liberalisation will become more and more beneficial also for small consumers. In this context, the Spanish electricity law fully complies with the market opening schedule of the Directive, and goes even further, with reductions for smaller customers. As liberalisation progresses, the Commission hopes that its benefits will also be shared to a greater extent by residential consumers. On the question of the cost of transition to competition in Spain, the Commission is still examining the case pursuant to both Article 24 of the Directive (stranded costs) and to the state aids rules under the EC Treaty. Therefore, for the time being, the Commission can only refer the Honourable Member to the replies it gave to oral questions H-161/99 by Mr Izquierdo Collado and H-162/99 by Mrs Garcia Arias during question time at Parliament’s March 1999 post-session. (1) OJ L 27, 30. 11. 1992. (1999/C 348/043) WRITTEN QUESTION E-0205/99 by Manuel Escolá Hernando (ARE) to the Commission (12 February 1999) Subject: Funding of restoration schemes in Aragón The 1997 Commission report on the Cohesion Fund indicates that the Autonomous Community of Aragón received funding for nine restoration schemes amounting to ECU 29 million. Can the Commission say what projects benefited, how much funding was allocated to each and what the current situation is in each case?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 215/99 van Alexandros ALAVANOS Luchtvaartongelukken

text: C 348/38 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 12. 1999 Voorts heeft de Commissie op 10 juni 1997 haar goedkeuring gehecht aan de mededeling over de betalingstermijnen van de Commissie en de achterstandsrente (1) waarbij voor de Commissie de verplichting wordt ingevoerd om, op verzoek van de begunstigde, de betaling toe te staan van achterstandsrente in de gevallen waarin de betalingen niet worden uitgevoerd binnen de volgens de gebruikelijke handelspraktijk opportuun geachte termijnen (60 dagen) en op voorwaarde dat de begunstigde de geldende contractuele bepalingen in acht heeft genomen. Deze verplichting dient te worden opgenomen in alle overeenkomsten die door de Commissie vanaf de datum van de mededeling worden gesloten. Bovendien heeft de Commissie een herziening van het Financieel Reglement (2) en van de uitvoeringsvoorschriften daarvan voorgesteld om het recht van te laat betaalde crediteuren op achterstandsrente te bevestigen. De Commissie heeft onlangs opdracht gegeven voor een externe studie over de betalingstermijnen die thans is voltooid. Over de resultaten van deze studie en de daarin vervatte aanbevelingen zal binnenkort een mededeling van de Commissie worden gepubliceerd. Uit operationeel oogpunt is de Commissie blijven streven naar een verbetering van het financieel beheer door het opzetten van haar nieuw geautomatiseerd boekhoudsysteem (Sincom2). Zodra dit systeem volledig operationeel is, zullen de betalingen met de nodige zekerheid en veel doeltreffender kunnen worden uitgevoerd. De regels betreffende de uitvoering van de begroting zijn opgenomen in het Financieel Reglement en de uitvoeringsvoorschriften daarvan. (1) (2) SEC(97) 205. SEC(98) 1228 def. (1999/C 348/046) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0215/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (12 februari 1999) Betreft: Luchtvaartongelukken Op mijn mondelinge vraag (H-0036/98 (1)) over de oprichting van een permanente instantie voor het onderzoek inzake luchtvaartongelukken werd geantwoord dat „de Griekse regering een ontwerp van Presidentieel Decreet heeft ingediend en de problemen zouden zijn opgelost eens dit van toepassing is”. Op mijn schriftelijke vraag van 15. 1. 1998 (P-0001/98 (2)) betreffende de controle op luchtvaarttuigen uit derde landen antwoordde de Commissie evenwel „dat ze niet weet of dergelijke inspecties ook in Griekenland plaatsvinden”. Kan de Commissie meedelen: 1. of er volgens haar al vorderingen zijn in de zaak van de permanente instantie voor het onderzoek inzake luchtvaartongelukken; en 2. of er in Griekenland inspecties plaatsvinden voor luchtvaarttuigen uit derde landen? (1) Handelingen van het Europees Parlement (februari 1998). (2) PB C 196 van 22. 6. 1998, blz. 106. Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (12 april 1999) Zoals uit haar antwoord op de tijdens de vergaderperiode van februari 1998 (1) gestelde mondelinge 1. vraag H-36/98 van het geachte parlementslid bleek, was de Commissie na een zorgvuldige onderzoek van mening dat de vooruitgang op het terrein van onderzoek naar luchtvaartongelukken niet voldoende was. In september 1998 overhandigde de Commissie uit hoofde van artikel 169 van het EG-Verdrag de Griekse overheid een met redenen omkleed advies. Als antwoord op schriftelijke vraag P-0001/98 (2) van het geachte parlementslid heeft de Commissie een 2. lijst van lidstaten ter beschikking gesteld die reeds deelnamen aan de uitwisseling van gegevens omtrent de controle op luchtvaartuigen. Griekenland heeft tevens een aantal rapporten omtrent de inspecties op haar luchthavens van luchtvaartuigen uit derde landen ter beschikking gesteld. (1) Handelingen van het Europees Parlement (februari 1998). (2) PB C 196 van 22. 6. 1998


title: Regolamento (CE) n. 328/1999 della Commissione del 12 febbraio 1999 che sospende gli acquisti di burro in taluni Stati membri

text: 13. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 40/21 REGOLAMENTO (CE) N. 328/1999 DELLA COMMISSIONE del 12 febbraio 1999 che sospende gli acquisti di burro in taluni Stati membri LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 804/68 del Consiglio, del 27 relativo all’organizzazione comune dei giugno 1968, mercati nel settore del lattiero- latte e dei prodotti caseari (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. in particolare l’articolo 7 bis, paragrafo 1, 1587/96 (2), primo comma, e paragrafo 3, considerando che il regolamento (CEE) n. 777/87 del Consiglio (3), modificato da ultimo dall’atto di adesione dell’Austria, della Finlandia e della Svezia, ha determinato in quali circostanze gli acquisti di burro e di latte scre- mato in polvere possano essere sospesi e ripristinati e, in caso di sospensione, quali misure alternative possano essere prese; considerando che il regolamento (CEE) n. 1547/87 della Commissione (4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1802/95 (5), ha fissato i criteri in base ai quali sono decisi o sospesi gli acquisti di burro mediante gara in uno Stato membro oppure, per quanto riguarda il Regno Unito e la Repubblica federale di Germania, in una regione; considerando che, con la decisione 1999/118/CE (6), della Commissione sono stati sospesi gli acquisti di burro in taluni Stati membri; che, dalle informazioni sui prezzi di mercato, si desume che in Irlanda e Spagna non (cid:138) pi(cid:151) soddisfatta la condizione prevista all’articolo 1, paragrafo 3, del regolamento (CEE) n. 1547/87; che occorre pertanto adattare l’elenco degli Stati membri cui si applica la sospensione; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero-caseari, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Gli acquisti di burro mediante gara, di cui all’artiolo 1, paragrafo 3, del regolameno (CEE) n. 777/87, sono sospesi in Belgio, Danimarca, Germania, Grecia, Francia, Italia, Lussemburgo, nei Paesi Bassi, in Austria, Portogallo, Finlandia, Svezia, Irlanda del Nord e Gran Bretagna. Articolo 2 La decisione 1999/72/CE (cid:138) abrogata. Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il 13 febbraio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 12 febbraio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 13. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 21. (3) GU L 78 del 20. 3. 1987, pag. 10. (4) GU L 144 del 4. 6. 1987, pag. 12. (5) GU L 174 del 26. 7. 1995, pag. 27. (6) GU L 34 del 9. 2. 1999, pag. 19


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 249/99 dell'on. Mihail PAPAYANNAKIS Porto di Lavrio

eurovoc_concepts:
Central Greece
EU aid
archaeology
coastal protection
economic infrastructure
harbour installation
heritage protection
location of industry
oil industry
urban area


title: Regulamento (CE) n° 335/1999 da Comissão de 12 de Fevereiro de 1999 que fixa a restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos longos no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n° 2566/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

text: 13. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 40/33 REGULAMENTO (CE) Nº 335/1999 DA COMISS(cid:212)O de 12 de Fevereiro de 1999 que fixa a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de arroz branqueado de gr(cid:209)os longos no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2566/98 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum do mercado do arroz (1), alterado pelo Regulamento (CE) nº 2072/98 (2), e, nomeadamente o nº 3 do seu artigo 13º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 2566/98 da Comiss(cid:209)o (3), foi aberto um concurso para a determina(cid:135)(cid:209)o da restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de arroz; Considerando que, nos termos do artigo 5º do Regula- mento (CEE) nº 584/75 da Comiss(cid:209)o (4), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 299/95 (5), a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas apresentadas, segundo o processo previsto no artigo 22º do Regulamento (CE) nº 3072/95, decidir sobre a fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o; que para esta fixa(cid:135)(cid:209)o devem ser tidos em conta, nomeadamente, os crit(cid:130)rios previstos no artigo 13º do Regulamento (CE) nº 3072/95; que o concurso ser(cid:145) atribu(cid:146)do a todo o concorrente cuja proposta se situe ao n(cid:146)vel da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o ou a um n(cid:146)vel inferior; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios referidos ante- riormente (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual do mercado do arroz leva a fixar a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o no montante refe- rido no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de arroz branqueado de gr(cid:209)os longos do c(cid:155)digo NC 1006 30 67 com destino a certos pa(cid:146)ses terceiros (cid:130) fixada, com base nas propostas apresentadas de 8 a 11 de Fevereiro de 1999, em 315,00 EUR por tonelada no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2566/98. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 13 de Feve- reiro de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Fevereiro de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 320 de 28. 11. 1998, p. 49. (4) JO L 61 de 7. 3. 1975, p. 25. (5) JO L 35 de 15. 2. 1995, p. 8


title: WRITTEN QUESTION No. 253/99 by Riccardo NENCINI Redundancies at the Nuovo Pignone company (Florence)

eurovoc_concepts:
Tuscany
application of EU law
cessation of trading
collective dismissal
electrical industry
job cuts
redevelopment aid
worker consultation
worker information


title: PREGUNTA ESCRITA n. 355/99 del Giacomo LEOPARDI Hammaslääketieteen koulutusohjelmissa opiskelevien opiskelijoiden liian suuri määrä Italiassa

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
dental medicine
educational administration
higher education
paramedical profession
recognition of diplomas
university

text: C 325/110 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 12. 11. 1999 (1999/C 325/151) PREGUNTA ESCRITA P-0354/99 de Marco Formentini (NI) a la Comisión (12 de febrero de 1999) Asunto: Irregularidades en la concesión de ayudas para el objetivo 2 de los Fondos estructurales en la región de Liguria El 30 de marzo de 1998 el Ayuntamiento de Chiavari, provincia de Génova, solicitó a la región de Liguria la concesión de una ayuda a fondo perdido en concepto del objetivo 2 para un proyecto de recalificación urbanística, turística y comercial del casco histórico de la localidad. Dicha solicitud se formuló respetando los plazos y términos contemplados en las disposiciones de procedimiento. Mediante el Decreto de la Dirección no 321 de 4 de septiembre de 1998 se aprobó la clasificación de las propuestas presentadas y la consiguiente concesión de ayudas. Se admitieron como destinatarias de ayudas las propuestas de Génova, Cairo Montenotte y Sarzana, aunque, como se menciona en dicho Decreto, estos proyectos no se apoyaban en «características adecuadas». La propuesta presentada por el Ayuntamiento de Chiavari fue desestimada a pesar de reunir todos los requisitos, tanto a nivel del proyecto como de los aspectos formales. Como consecuencia de esta decisión, el Ayuntamiento de Chiavari recurrió a las instancias judiciales. La investigación sigue abierta. ¿No considera la Comisión que debe verificar, mediante la apertura de la correspondiente investigación, si la región de Liguria ha adoptado criterios discriminatorios contrarios a los principios de objetividad, corrección y transparencia en la gestión de los recursos financieros de la Comunidad Europea? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisión (15 de marzo de 1999) La pregunta de su Señoría atañe a un asunto que, en aplicación del principio de subsidiariedad, es competencia principal de las autoridades italianas. la referente al concurso de proyectos La información enviada por la región de Liguria (en concreto, enmarcados en la medida 3. 5: indica que las proposiciones se calificaron con arreglo a un sistema de puntuación cuyo principal criterio era el impacto de la infraestructura propuesta en el medio ambiente, el turismo local, la mejora y reconversión de las infraestructuras existentes y la creación de empleo. El proyecto presentado por el municipio de Chiavari no se rechazó, pero recibió una calificación más baja que los proyectos de los municipios citados por su Señoría. Infraestructuras para revitalizar los centros urbanos) Las solicitudes de financiación correspondientes a la medida 3. 5 superan en la actualidad los recursos disponibles. No obstante, la nueva configuración dada recientemente al programa del objetivo no 2 (cuya adopción por la Comisión está teniendo lugar en estos momentos) asigna ya a esa medida un mayor volumen de fondos. El proyecto de Chiavari ocupa el primer puesto de la lista inmediatamente después de los que ya han sido financiados y, por tanto, se halla bien situado para poder beneficiarse de esos nuevos fondos. Por lo demás, según la información que obra en poder de la Comisión, no parece haber motivos que justifiquen el inicio de una investigación sobre este asunto. (1999/C 325/152) PREGUNTA ESCRITA P-0355/99 de Giacomo Leopardi (PPE) a la Comisión (12 de febrero de 1999) Asunto: Número de estudiantes que pueden matricularse en las facultades italianas de odontología y prótesis dental Desde hace tres años, en las universidades italianas en las que existen facultades de odontología y prótesis dental se procede a matricular a un número excesivo de estudiantes quienes, al no haber aprobado el concurso de admisión, presentaron recurso contra la exclusión y consiguieron del tribunal administrativo regional una ordenanza de matrícula «condicional», expedida por el juez y que aplaza la evaluación definitiva a una sentencia sobre el fondo. Para cumplir con las Directivas 78/686/CEE (1) y 78/687/CEE (2) relativas al reconocimiento recíproco de diplomas, el decreto del Presidente de la República no 135 de 1980 instituye en Italia los estudios para la licenciatura en odontología y prótesis dental que prevé, entre otras cosas, el número de estudiantes y las


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 331/1999 (1999. gada 12. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2629/97 attiecībā uz pasēm liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas ietvaros

eurovoc_concepts:
beef
cattle
database
health control
labelling
meat product

text: 400 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/24. sēj. 31999R0331 13. 2. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 40/27 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 331/1999 (1999. gada 12. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2629/97 attiecībā uz pasēm liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas ietvaros EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 820/97, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrā- sistēmu un nosaka liellopu gaļas un liellopu gaļas cijas produktu marķēšanu (1), un jo īpaši tās 10. panta b) punktu, tā kā Komisijas Regulā (EK) Nr. 2629/97 (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2194/98 (3), ir paredzēti izstrādāti noteikumi attiecībā uz krotālijām, saimniecību sīki reģistriem un pasēm liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas ietvaros; tā kā ir jāņem vērā dalībvalstu norādītās grūtības attiecībā uz informāciju, kāda ir iekļaujama to liellopu pasēs, kuri dzimuši pirms 1998. gada 1. janvāra; tā kā ir lietderīgi noteikt, ka to liellopu pasēs, kuri dzimuši pirms 1998. gada 1. janvāra, atsevišķu ziņu iekļaušana nav obligāta; tā kā šādam izņēmumam nevajadzētu apstrīdēt pienā- kumu iekļaut šīs ziņas tādu liellopu pasēs, kas dzimuši dalīb- valsts teritorijā, kur šāda prasība ir paredzēta attiecīgās valsts tiesību normās; tā kā atbilstīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 2629/97; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Lauk- saimniecības virzības un garantiju fonda komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EK) Nr. 2629/97 6. pantam pievieno šādu 4. punktu: kuri Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta prasībām, “4. dzimuši pirms 1998. gada to liellopu pasēs, 1. janvāra, Direktīvas 64/432/EEK 14. panta 3. punkta C. 1 apakšpunkta otrajā un piektajā ievilkumā paredzētās informācijas iekļaušana nav obligāta. Šajā punktā noteiktais izņēmums neietekmē pienākumu iekļaut iepriekš minēto informāciju tādu liellopu pasēs, kas dzimuši dalībvalsts teri- torijā, kur šāda prasība ir paredzēta attiecīgās valsts tiesību normās. Dalībvalstis paziņo cita citai un Komisijai notei- kumus, ko tās piemēro attiecībā uz šajā punktā minēto informāciju. ” 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 12. februārī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER (1) OV L 117, 7. 5. 1997. , 1. lpp. (2) OV L 354, 30. 12. 1997. , 19. (3) OV L 276, 13. 10. 1998. , 4. lpp. lpp


title: WRITTEN QUESTION No. 251/99 by Caroline JACKSON Possible illegal subsidies to Irish mushroom growers

eurovoc_concepts:
EU aid
Ireland
State aid
agro-industry
aid to agriculture
fraud
mushroom-growing
restriction on competition
tax relief
use of aid


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 241/99 van Ulf HOLM Steun aan Bangladesh na overstromingen

eurovoc_concepts:
Bangladesh
EU aid
EU control
flood
food aid
humanitarian aid
report
use of aid

text: C 348/42 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 12. 1999 het witwassen van geld. De deskundigen van de task force voor financiële maatregelen („financial action task force” (cid:26) op internationaal vlak de belangrijkste organisatie voor de bestrijding van het witwassen van geld) zijn echter nog geen gevallen tegengekomen waarin geld met gebruik van technologieën op het gebied van elektronisch geld werd witgewassen, maar zij zijn zich bewust van de potentiële gevaren en zullen waakzaam blijven. (1) PB L 166 van 28. 6. 1991. (1999/C 348/051) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0241/99 van Ulf Holm (V) aan de Commissie (12 februari 1999) Betreft: Steun aan Bangladesh na overstromingen De ernstige overstromingen waardoor Bangladesh eind juli 1998 werd getroffen eisten bijna 1. 400 levens en maakten meer dan 30 miljoen mensen dakloos omdat twee derde deel van het land onder water kwam te staan. Hoeveel steun gaf de EU aan Bangladesh in verband met de overstromingen? Op welke gebieden en aan wie werd deze steun verleend? Is er een evaluatie gemaakt van de door de EU verleende steun? Zo ja, tot welke conclusie heeft deze evaluatie dan geleid? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (22 maart 1999) De totale steun van de Commissie aan de door overstromingen in Bangladesh getroffen gebieden bedroeg in 1998 40,2 miljoen €. Hieronder volgt een gedetailleerde beschrijving. Als onmiddellijke reactie op de crisis heeft de Commissie in september 1998 1 miljoen € vrijgemaakt voor een humanitaire hulpactie gevolgd in oktober 1998 door 2 miljoen € die bestemd waren voor voedsel, medische verzorging, waterzuivering en sanitatie. In december 1998 stelde de Commissie nog eens 5,45 miljoen € ter beschikking voor verdere dringende hulpverlening aan 50. 000 gezinnen in de zwaarst getroffen gebieden met als belangrijkste doelstelling hun afhankelijkheid van de rampenhulp te verminderen door oogstrecuperatie; goedkope behuizing voor mensen wier bezittingen volledig werden vernield; reintegratie in het arbeidsproces ter bevordering van inkomengenererende activiteiten; voorziening van zuiver water en latrines. De totale bijdrage van de Commissie aan hulpverlening aan de slachtoffers van de overstroming in 1998 bedroeg 8,45 miljoen. De humanitaire hulpverlening bestreek het gehele land. De aanwijzing van de begunstigden en de toekenning van de middelen per district, al naargelang de behoeften, werden geleid door de uitvoerende partners van de Commissie in samenwerking met de locale autoriteiten. Deze partners brengen regelmatig verslag uit over het verloop en de resultaten van elke actie en staan onder toezicht van een Commissiecorrespondent. Er heeft echter geen officiële evaluatie plaats gevonden. Verder heeft de Commissie 31,75 miljoen € uitgetrokken voor voedselzekerheid en voedselhulp waarmee ongeveer 175. 000 ton graan werden betaald en daarmee verband houdende financiële middelen werden gecreëerd. Dit bedrag was bestemd voor zowel de meest kwetsbare groepen als voor „voedsel voor werk” in reïntegratieprogramma’s. Het kwam bij de 21 miljoen € uitgetrokken in oktober 1998 voor de ontwikkeling van voedselzekerheidsprogramma’s. In april 1999 wordt een gezamenlijke evaluatie van het Departement van internationale ontwikkeling en de Gemeenschap verwacht van het hulpprogramma „Voedsel voor de meest kwetsbare groepen”, dat door de Gemeenschap medegefinancierd wordt. Tenslotte hebben de lidstaten ongeveer 10,4 miljoen € bij de Commissie opgegeven die besteed werden aan humanitaire hulp tussen augustus en december 1998


title: El desarrollo rural : Como política vital.

eurovoc_concepts:
development policy
reform of the CAP
rural development


title: WRITTEN QUESTION No. 242/99 by Ulf HOLM Consumers misled by the CE mark

eurovoc_concepts:
EU control
European standard
application of EU law
consumer protection
market supervision
product safety
qualitative analysis
quality label
retail outlet

text: C 341/70 Official Journal of the European Communities EN 29. 11. 1999 (1999/C 341/096) WRITTEN QUESTION E-0235/99 by Antonio Tajani (PPE) to the Commission (12 February 1999) Subject: Contracts at Leonardo da Vinci airport, Rome On 21 September 1998 the Aeroporti di Roma company awarded the contract for cleaning and maintenance services at Leonardo da Vinci ( Fiumicino airport, divided into three separate lots, to the following companies: ( Linda srl; ( SNAM Lazio Sud srl; ( Bona Dea srl. Given the airport’s importance as an international stop-over, can the Commission state whether the European rules on competition for public contracts have been complied with in this case? Supplementary answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (27 April 1999) Firstly, the Commission would like to point out that no complaint has been made about the matter raised by the Honourable Member. However, the Commission will contact the Italian authorities to check whether Community rules on competition for public contracts have been complied with in the award of the contract for cleaning and maintenance services at Leonardo da Vinci airport to the companies mentioned. (1999/C 341/097) WRITTEN QUESTION E-0242/99 by Ulf Holm (V) to the Commission (12 February 1999) Subject: Consumers misled by the CE mark The CE mark is used on products such as toys, safety helmets and electronic equipment and signifies that the manufacturer certifies that the product concerned conforms to EU safety standards. Checks on whether products actually conform to such standards, however, are not made in the factories but are carried out by inspectors in shops where the goods are sold. Experts at Sweden’s National Board for Consumer Policies have estimated that about 30 % of toys sold with the CE mark are wrongly marked. There is thus widespread misuse of the mark, which means that consumers are being lulled into a false sense of security. What steps is the Commission planning to take in order to ensure that the CE conformity marking system really does provide security for consumers? Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (25 March 1999) Products falling within the scope of the technical harmonisation directives drawn up on the basis of the new approach and the global approach (Council Resolution of 7 May 1985 on a new approach to technical harmonisation and standards (1)), such as toys and electrical domestic appliances, cannot be put on the market unless they comply with the essential, particularly safety, requirements of the pertinent directives. Conformity assessment of new approach products is the responsibility of the manufacturer or the importer in accordance with the procedures laid down in the directives, which may include assistance from notified bodies (independent third parties). The affixing of the ‘EC mark’ is confirmation that this process has been completed


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 325/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Φεβρουαρίου 1999 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: L 40/16 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 13. 2. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 325/1999 TGS EPITQOPGS tgr 12gr Vebqouaq(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1498/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Dejelbq(cid:148)ou 1992, swetij(cid:145) le tg kocistij(cid:147) lom(cid:145)da jai tir isotil(cid:148)er pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai sta pka(cid:148)sia tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)- mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3223/94 jahoq(cid:148)fo- mtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 13 Vebqouaq(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 12 Vebqouaq(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 198 tgr 15. 7. 1998, s. 4. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. 13. 2. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 40/17 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 12gr Vebqouaq(cid:148)ou 1999, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) (se EUR/100 wiki(cid:149)cqalla) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 039 060 400 404 728 999 052 388 400 512 528 624 999 136,9 47,0 104,0 198,1 121,5 118,3 187,4 152,8 132,9 132,9 143,5 195,7 169,6 66,7 40,3 38,7 27,5 48,1 54,0 45,9 79,8 79,8 59,8 65,1 96,1 70,4 76,3 73,5 48,9 63,9 56,4 76,4 45,7 79,1 66,1 71,0 67,7 132,7 106,1 87,3 68,0 77,6 55,8 87,9 (1) Omolatokoc(cid:148)a tym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»