title: QUESTION ECRITE no 421/99 de Ernesto CACCAVALE Vide juridique en ce qui concerne les risques courus par les travailleurs du secteur maritime exposés à l'amiante

eurovoc_concepts:
EC Directive
air transport
application of EU law
asbestos
carcinogenic substance
crew
health policy
maritime transport
occupational health
occupational safety

text: 29. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 341/109 (1999/C 341/153) QUESTION ÉCRITE P-0414/99 posée par Vincenzo Viola (PPE) à la Commission (19 février 1999) Objet: Imposition des obligations de service public aux services aériens réguliers entre les régions insulaires et le continent Les articles 154 et 158 du traité d’Amsterdam prévoient la nécessité de relier les régions insulaires aux régions centrales de l’Union européenne, notamment parce qu’elles souffrent de handicaps géographiques structurels dont la persistance entrave le développement économique et social. Dans ce contexte, la Commission pourrait-elle indiquer quelles initiatives elle entend prendre afin d’éliminer l’impact négatif de l’ouverture de l’aéroport Malpensa 2000 sur les vols en provenance et à destination de la Sardaigne? La Commission pourrait-elle préciser si elle contrôle l’application du règlement CEE no 2408/92 (1) sur l’imposition des obligations de service public aux services aériens réguliers, afin que ceux-ci remplissent les critères «de continuité, de régularité, de capacité et de prix», ce qui est loin d’être le cas actuellement sur les vols reliant, par exemple, les îles mineures de la Sicile (Pantelleria et Lampedusa) à la péninsule italienne ou à la Sicile? (1) JO L 240 du 24. 8. 1992, p. 8. Réponse donnée par M. Kinnock au nom de la Commission (6 avril 1999) Comme indiqué par l’Honorable Parlementaire dans sa question, le règlement (CEE) 2408/92 du Conseil du l’accès des transporteurs aériens communautaires aux liaisons aériennes 23 juillet 1992 concernant intracommunautaires prévoit que les gouvernements des États membres peuvent imposer des obligations de service public. Ce n’est donc pas à la Commission que revient le pouvoir juridique de décider d’imposer des obligations de service public sur certaines liaisons à destination d’aéroports régionaux considérées comme vitales pour le développement économique de la région, dans la mesure nécessaire pour assurer sur ces liaisons une prestation de service adéquate répondant à certaines normes auxquelles les compagnies aériennes ne satisferaient pas si elles ne devaient considérer que leur seul intérêt commercial. La Commission sait que les autorités italiennes envisagent différentes possibilités de faciliter les services de transport aérien à destination des régions périphériques, notamment des îles mineures dépendant de la Sicile. Le droit communautaire leur permet soit d’imposer des obligations de service public sur les liaisons concernées, comme mentionné ci-dessus, soit d’adopter une forme non discriminatoire d’aide sociale au profit des résidents de ces îles. Il appartient aux autorités italiennes de décider quels services de transport aérien doivent être couverts par ces dispositions. En ce qui concerne les services à destination de Milan, il serait difficile d’introduire des mesures spécifiques à un aéroport si le service vers les autres aéroports desservant la ville est satisfaisant. (1999/C 341/154) QUESTION ÉCRITE E-0421/99 posée par Ernesto Caccavale (UPE) à la Commission (1er mars 1999) Objet: Vide juridique en ce qui concerne les risques courus par les travailleurs du secteur maritime exposés à l’amiante À l’article premier, paragraphe 2, la directive 83/477/CEE (1) concernant la protection des travailleurs contre les risques liés à une exposition à l’amiante pendant le travail (reprenant les termes de la directive 80/1107/CEE (2) sur les différents aspects de la sécurité sur le lieu de travail) dispose explicitement que la directive ne s’applique pas aux travailleurs des secteurs de la navigation maritime et de la navigation aérienne, mais laisse aux États membres la faculté d’appliquer ou d’introduire des dispositions législatives, réglementaires ou administratives assurant une protection plus poussée des travailleurs. Si le gouvernement italien a bien transposé la directive communautaire, il n’a toutefois pas pris soin de réglementer la situation des travailleurs exclus du champ d’application de celle-ci, laissant ainsi un vide juridique s’installer en la matière et privant les personnes concernées de la protection nécessaire


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 367/99 von Roberta ANGELILLI Liberalisierung des Verkaufs von Zeitschriften und Zeitungen

eurovoc_concepts:
government bill
liberalisation of the market
marketing
press
retail outlet
right of establishment

formats: html pdf print

text: C 341/100 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 29. 11. 1999 (1999/C 341/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0365/99 von Joaquín Sisó Cruellas (PPE) an die Kommission Betrifft: Bekämpfung der Schattenwirtschaft (1. März 1999) Die Sozialpartner im Bereich des Reinigungsgewerbes, FENI (Arbeitgeber) und EURO-FIET (Gewerkschaften) übergaben im Dezember 1998 der österreichischen Ministerin für soziale Angelegenheiten und Gesundheit als amtierender Präsidentin des Rates der Sozialminister der EU sowie dem mit diesen Angelegenheiten betrauten Mitglied der Europäischen Kommission eine Mitteilung, in der sie die Unterzeichnung einer gemeinsamen Erklärung ankündigten, durch die sie sich zur Bekämpfung der nicht deklarierten Arbeit verpflichten und fordern, daß die Mitgliedstaaten der Union konkrete Maßnahmen beschließen, damit den wirtschaftlichen und sozialen Akteuren Mittel und Wege zur Verfügung stehen, um diese Art von Schwarzarbeit zu vermeiden, ohne die jegliche Verpflichtung in diesem Sinne unwirksam wäre. Im Bereich des Reinigungsgewerbes gibt es in Europa ungefähr 47. 000 Unternehmen und 2,3 Millionen Arbeitnehmer. Kann die Kommission angeben, ob sie diesbezüglich irgendeine Maßnahme ergriffen hat oder zu ergreifen gedenkt? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (7. April 1999) Die im Oktober 1998 im Rahmen des Europäischen Sozialen Dialogs verabschiedete gemeinsame Erklärung der europäischen Sozialpartner im Bereich des Reinigungsgewerbes, des Europäischen Verbands des Reini- gungsgewerbes (FENI) und des Internationalen Verbands der Angestellten (Euro-Fiet), über nicht gemeldete Arbeit schließt an die Mitteilung der Kommission vom 7. April 1998 über nicht gemeldete Arbeit (1) an. Diese gemeinsame Erklärung der Sozialpartner soll ein gemeinsamer Beitrag zur Beschäftigungsstrategie und insbesondere zu den Leitlinien für die Beschäftigung 1999 (2)sein, die vom Rat am 22. Februar 1999 verabschiedet wurden. FENI und Euro-Fiet hielten es für notwendig, ihren Willen zu bekunden, gegen nicht gemeldete Erwerbstä- tigkeit, die sie sowohl für den Reinigungssektor als auch für die Schaffung von Arbeitsplätzen in der Gemeinschaft für schädlich halten, vorzu gehen. In ihrer gemeinsamen Erklärung verpflichten sie sich, aktiv zur Bekämpfung von Schwarzarbeit beizutragen. Sie zeigen so ihre Entschlossenheit, sich für die Schaffung von Arbeitsplätzen einzusetzen; sie hoffen, daß ihr Aufruf Beachtung findet und erwarten, daß die auf europäischer Ebene verabschiedeten Leitlinien wirksam und konkret umgesetzt werden. Die Kommission ist der Auffassung, daß das Problem der nicht gemeldeten Erwerbstätigkeit im Rahmen mehrerer der 1999 vorgeschlagenen Leitlinien von den Mitgliedstaaten behandelt werden könnte, wie z. B. Neufassung der Steuer- und Sozialleistungssysteme um Arbeit wieder attraktiver zu machen, Verringerung der allgemeinen Betriebs- und Verwaltungskosten für Unternehmen; Verringerung der Nicht-Lohnkosten für relativ ungelernte und Niedriglohn-Arbeitskräfte sowie die Einführung diversifizierterer und flexiblerer Arbeitszeitregelungen. Ferner sind Strafmaßnahmen und die Überwachung der Einhaltung der gesetzlichen Vorschriften erforderlich. Die Bedeutung dieses Problems wurde von den Mitgliedstaaten in der Begründung zu den Beschäftigungs- leitlinien für 1999 anerkannt. Die Kommission wird weiter die politischen Entwicklungen in diesem Bereich überwachen. (1) (2) KOM(98) 219 endg. KOM(98) 574 endg. (1999/C 341/141) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0367/99 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (1. März 1999) Betrifft: Liberalisierung des Verkaufs von Zeitschriften und Zeitungen Die Abgeordnetenkammer in Italien hat am 12. Januar 3911 „Neue Vorschriften für die Verkaufsstellen von Zeitungen und Zeitschriften“ verabschiedet, welcher das Experimentieren mit neuen Formen des Verkaufs von Zeitungen vorsieht, so daß diese auch an anderen als den genehmigten Verkaufsstellen, wie Tabakwarenläden, Tankstellen, Bars, Supermärkten und Buchhandlungen, verkauft werden können


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 365/99 van Joaquín SISÓ CRUELLAS Strijd tegen zwartwerk

eurovoc_concepts:
aid to undertakings
employment policy
labour market
maintenance
moonlighting
restriction on competition
tax relief

text: C 341/100 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 29. 11. 1999 (1999/C 341/140) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0365/99 van Joaquín Sisó Cruellas (PPE) aan de Commissie (1 maart 1999) Betreft: Strijd tegen zwartwerk De sociale partners uit de sector van de industriële schoonmaakbedrijven, FENI (werkgevers) en EURO-FIET (vakbonden), hebben in december ll. een mededeling voorgelegd aan de Oostenrijkse minister van Sociale Zaken en Gezondheid, fungerend voorzitter van de Raad voor Sociale Zaken van de EU, en aan de bevoegde Europese commissaris. In deze mededeling kondigen zij de ondertekening aan van een gemeenschappelijke verklaring waarin zij de strijd aanzeggen tegen het zwartwerk. Zij verzoeken de lidstaten concrete maatregelen te nemen zodat de sociale en economische partners over instrumenten kunnen beschikken om zwartwerk te voorkomen. Zonder dergelijke maatregelen zijn alle afspraken op dit gebied ondoeltreffend. De sector van de industriële schoonmaakbedrijven vertegenwoordigt in Europa ongeveer 47. 000 ondernemingen en 2,3 mil- joen werknemers. Kan de Commissie meedelen of zij terzake maatregelen heeft genomen of voornemens is dit te doen? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissien (7 april 1999) De gemeenschappelijke verklaring van de Europese sociale partners in de industriële schoonmaaksector, de Europese federatie van industriële schoonmaakbedrijven (FENI) en de Internationale federatie van werknemers en technici (Euro-Fiet), over zwartwerk, in het kader van hun Europese sociale dialoog goedgekeurd in oktober 1998, is een vervolg op de mededeling van de Commissie van 7 april 1998 over zwartwerk (1). Door middel van deze gemeenschappelijke verklaring hebben de sociale partners een gemeenschappelijke bijdrage willen leveren aan de werkgelegenheidsstrategie en in het bijzonder aan de werkgelegenheidsrichtsnoeren 1999 (2) die op 22 februari 1999 door de Raad zijn goedgekeurd. FENI en Euro-Fiet hebben het nodig geacht uiting te geven aan hun bereidheid om zwartwerk tegen te gaan, dat zij zowel voor de sector als voor het scheppen van werkgelegenheid in de Gemeenschap als nadelig beschouwen. In hun gemeenschappelijke verklaring verbinden zij zich om actief aan de bestrijding van zwartwerk bij te dragen. Zij geven tevens blijk van hun bereidheid om ten gunste van de werkgelegenheid te handelen; hopen dat hun oproep gehoor vindt en verwachten dat de op Europees niveau goedgekeurde richtsnoeren doeltreffend en concreet zullen worden gevolgd. De Commissie meent dat het probleem van zwartwerk door de lidstaten uit hoofde van verscheidene richtsnoeren-1999 kan worden aangepakt, zoals een herziening van het belasting- en uitkeringenstelsel om werken attractiever te maken; een vermindering van de overheadkosten en de administratieve lasten voor de bedrijven; vermindering van de niet met het loon verband houdende arbeidskosten voor betrekkelijk ongeschoold en laagbetaald werk, en erkenning van gediversifieerder en flexibele arbeidspatronen. Sancties en nalevingscontroles kunnen eveneens een rol spelen. De lidstaten hebben het belang van dit onderwerp erkend in de toelichting bij de werkgelegenheidsricht- snoeren voor 1999. De Commissie zal de beleidsontwikkelingen op dit gebied blijven volgen. (1) COM(98) 219 def. (2) COM(98) 574 def. (1999/C 341/141) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0367/99 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (1 maart 1999) Betreft: Liberalisering van de verkoop van dagbladen en tijdschriften De Italiaanse Kamer van afgevaardigden heeft op 12 januari haar goedkeuring gehecht aan wetsvoorstel 3911 „Nieuwe voorschriften betreffende de verkooppunten voor dagbladen en tijdschriften”. Hierin wordt een modelproject gelanceerd met nieuwe mogelijkheden voor de verkoop van dagbladen, die zullen kunnen worden verkregen in andere dan de erkende vaste verkooppunten zoals tabakswinkels, benzinestations, bars, supermarkten en boekhandels


title: PERGUNTA ESCRITA n. 367/99 do Deputado Roberta ANGELILLI Avreglering av tidskrifts- och tidningsförsäljning

text: C 341/100 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 11. 1999 (1999/C 341/140) PERGUNTA ESCRITA E-0365/99 apresentada por Joaquín Sisó Cruellas (PPE) à Comissão Objecto: Luta contra a economia subterrânea (1 de Março de 1999) Os parceiros sociais do sector da limpeza industrial, FENI (entidade patronal) e EURO-FIET (sindicatos), enviaram no passado mês de Dezembro à Ministra austríaca da Saúde e dos Assuntos Sociais, Presidente em exercício do Conselho dos Assuntos Sociais da UE, bem como ao Comissário com este pelouro, uma comunicação em que anunciavam a assinatura de uma declaração comum, nos termos da qual os subscritores assumiam o compromisso de lutar contra o trabalho não declarado. Simultaneamente, solicitavam aos Estados-membros da União que adoptassem medidas concretas por forma a que os agentes económicos e sociais pudessem dispor dos meios indispensáveis para evitar este tipo de trabalho clandestino, sem os quais qualquer compromisso assumido neste sentido seria destituído de eficácia. O sector da limpeza industrial abrange, na Europa, cerca de 47000 empresas e 2,3 milhões de trabalhadores. Pode a Comissão informar se tomou ou tenciona tomar qualquer medida nesta matéria? Resposta de Pádraig Flynn em nome da Comissão (7 de Abril de 1999) A declaração comum dos parceiros sociais europeus da limpeza industrial, da Federação Europeia da Limpeza Industrial (FENI) e da Federação Internacional dos Empregados e dos Técnicos (Euro-fiet), sobre o trabalho não declarado, adoptada em Outubro de 1998 no âmbito do diálogo social europeu, dá continuação à comunicação da Comissão de 7 de Abril de 1998 relativa ao trabalho não declarado (1). Com esta declaração comum, os parceiros sociais pretenderam prestar uma contribuição comum para a estratégia para o emprego e em especial às directrizes para o emprego 1999 (2), adoptadas pelo Conselho em 22 de Fevereiro de 1999. A Feni e a Euro-fiet consideraram necessário manifestar a sua vontade de combater o trabalho não declarado que consideram prejudicial tanto para o sector como para a criação de emprego na Comunidade. Na sua declaração comum, comprometem-se a contribuir activamente para a luta contra o trabalho não declarado. Testemunham assim a sua vontade de agir a favor do emprego, esperando que o seu apelo seja escutado e que as directrizes adoptadas a nível europeu sejam seguidas de maneira eficaz e concreta. A Comissão considera que o problema do trabalho não declarado poderia ser tratado pelos Estados-membros ao abrigo das directrizes propostas para 1999, tais como remodelar os sistemas fiscais e de benefícios por forma a tornar o trabalho mais atractivo, reduzindo os custos indirectos e o peso administrativo para as empresas; reduzindo os custos extra salariais do trabalho pouco qualificado e pior remunerado e reco- nhecendo tipos de trabalho mais diversos e flexíveis. As sanções e os controlos obrigatórios também têm um papel a desempenhar. A importância desta questão foi reconhecida pelos Estados-membros na explicação de motivos anexa às directrizes para o emprego 1999. A Comissão continuará a observar a evolução da política nesta área. (1) (2) documento COM(98) 219 final. documento COM(98) 574 final. (1999/C 341/141) PERGUNTA ESCRITA E-0367/99 apresentada por Roberta Angelilli (NI) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Liberalização da venda de publicações periódicas e de jornais diários A Câmara dos Deputados italiana aprovou, no dia 12 de Janeiro, o projecto de Lei no 3911, que estabelece novas normas de comercialização para a imprensa diária e periódica, e prevê novas formas experimentais de venda de jornais, que poderão passar a ser distribuídos, não somente nos pontos fixos de revenda oficiais, mas também em locais como tabacarias, postos de venda de gasolina, bares, supermercados e livrarias


title: WRITTEN QUESTION No. 359/99 by Elisabeth SCHROEDTER Diversion of European regional funding from the European Regional Development Fund (ERDF) by the government of the Land of Mecklenburg-Western Pomerania to feeder roads to the A20 motorway

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
European Regional Development Fund
Mecklenburg-Western Pomerania
competitiveness
job creation
motorway
regional development
road building
town and country planning
transport infrastructure

text: 3. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 348/53 (1999/C 348/064) WRITTEN QUESTION E-0358/99 by Paul Rübig (PPE) to the Commission (1 March 1999) Subject: Survey of crime in European cities A current survey of serious crime in Austria, Germany and Switzerland shows that crime rates in the Austrian capital, Vienna, are clearly lower than in German or Swiss cities. For example, a figure of 3,9 murders per 100 000 inhabitants is given for Vienna in 1997. A similar trend is also revealed by the number of robberies where Vienna’s figure of 82 per 100 000 inhabitants is clearly lower than other major cities. Does there exist a representative survey for all major cities in the European Union showing which urban centres require particular action to be taken to make them safe areas for citizens of the Union? If not, when does the Commission plan to arrange for such a survey? Answer given by Mrs Gradin on behalf of the Commission (19 April 1999) To date the Commission has not initiated a study of the type described by the Honourable Member. The political priority established by the Member States at European Union level was to combat the various forms of organised crime. Efforts are mainly directed to gathering information on this more specific area. One of the results is the annual Council report on organised crime in Europe, which is transmitted to Parliament. One of the difficulties of comparing statistics drawn up in the Member States is that they are not equivalent, given that there are no common criteria for measuring certain types of crime. Work certainly needs to be done in this area. It could be supplemented by studies on vulnerability to certain forms of crime originating in differences in the social or cultural environment. This type of study might obtain financial support from the Commission. The Commission is well aware of the need for comparable statistical tools on aspects of crime, and before the summer intends to put forward a multiannual programme to promote cooperation between experts in crime statistics with a view in particular to developing Europe-wide crime statistics. (1999/C 348/065) WRITTEN QUESTION E-0359/99 by Elisabeth Schroedter (V) to the Commission (1 March 1999) Subject: Diversion of European regional funding from the European Regional Development Fund (ERDF) by the government of the Land of Mecklenburg-Western Pomerania to feeder roads to the A20 motorway In its answer to my question of 16 April 1998 on the same subject (E-0518/98) (1), the Commission stated that it had no information about the diversion of ERDF funding to basic infrastructure measures at federal or Land level in Mecklenburg-Western Pomerania. It also stated that general infrastructure measures could not be funded from ERDF resources. At the same time, however, it is clear from public statements by Mecklenburg-Western Pomerania’s Minister for Economic Affairs, Mr Rolf Eggert, that planning work is currently beginning on linking the island of Rügen to the A20 motorway, a project which is to be financed with ERDF funding totalling DM 272 million (of a planned total estimated amount of DM 724 million, i. e. over one third)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 408/99 do Deputado Honório NOVO Förhandlingar om det framtida handelsavtalet mellan EU och Sydafrika

eurovoc_concepts:
EU aid
South Africa
designation of origin
export
marketing
negotiation of an agreement (EU)
tariff quota
trade agreement (EU)
wine

text: 3. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 348/63 Resposta dada pelo Comissário Hans van den Broek em nome da Comissão (12 de Abril de 1999) A renovação da central de tratamento de esgotos de Sortavala é de grande importância tanto para a cidade de Sortavala como para a melhoria da qualidade da água do Lago Ladoga. O projecto tem por objectivo melhorar o tratamento dos esgotos e renovar, e se necessário reconstruir, caso existam fundos disponíveis, os esgotos de Sortavala a fim de servir toda a população da cidade. O atraso na execução do projecto foi causado pelas dificuldades em determinar o papel exacto das três partes envolvidas: a Comissão, o Governo da Finlândia e o município de Sortavala. O concurso foi publicado em 1997, após a adopção do programa correspondente, na sequência de um parecer positivo emitido pelo Comité TACIS. Foi dada a possibilidade de concorrer até Outubro de 1998. Está prevista para breve a elaboração de uma lista de pré-selecção para um concurso limitado. Resta ainda, no entanto, especificar as condições e obter a aprovação formal (declaração de aprovação) do beneficiário (município de Sortavala). Espera-se que todos os procedimentos necessários estejam concluídos nos próximos dois ou três meses, dependendo isso, em grande medida, da rapidez com que possam ser obtidas as autorizações necessárias das partes terceiras. (1999/C 348/078) PERGUNTA ESCRITA E-0408/99 apresentada por Honório Novo (GUE/NGL) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Negociações do futuro acordo comercial entre a UE e a África do Sul Notícias com origem diversa, nesta incluída a associação empresarial do Vinho do Porto, dão nota da existência de um projecto de acordo entre o Ministro do Comércio da África do Sul e o Senhor Comissário Deus Pinheiro relativo ao futuro enquadramento das relações comerciais entre a UE e a África do Sul. Deste projecto constaria que aquele país africano poderá continuar a produzir vinho com denominação «PORTO» e/ou «PORT» e/ou «PORTWINE» para o mercado interno (neste incluído não apenas a África do Sul mas igualmente o Botswana, o Lesotho, a Namíbia e a Suazilândia) por um período de 12 anos, havendo apenas a previsão da questão voltar a ser analisada no final deste período de tempo, isto é, sem qualquer obrigatoriedade imposta à partida, de proibição da produção de vinho com aquelas denominações de origem no final desses 12 anos. 1. Pode a Comissão confirmar se o projecto de acordo entre a UE e a África do Sul prevê a possibilidade da comercialização de vinho sul-africano com a designação «PORT» e/ou «PORTO» e/ou «PORTWINE» na totalidade do mercado interno da África do Sul por um período de 12 anos sem que à partida exista a previsão de proibição dessa possibilidade no final desse período? Pode a Comissão confirmar se nesta possibilidade de comercialização está incluída qualquer uma das três 2. seguintes denominações de origem I «PORTO», «PORT», «PORTWINE» I, as quais, todas elas, identificam de facto o produto com tal rótulo com o Vinho do Porto produzido em Portugal? (1999/C 348/079) PERGUNTA ESCRITA E-0409/99 apresentada por Honório Novo (GUE/NGL) à Comissão Objecto: Projecto de acordo comercial entre a UE e a África do Sul (1 de Março de 1999) Notícias com origem diversa, nesta incluída a associação empresarial do Vinho do Porto, dão nota da existência de um projecto de acordo entre o Ministro do Comércio da África do Sul e o Senhor Comissário Deus Pinheiro relativo ao futuro enquadramento das relações comerciais entre a UE e a África do Sul. Nos termos do referido projecto constaria que a África do Sul ficaria proibida de utilizar as denominações «PORTO» e/ou «PORT» e/ou «PORTWINE» nos vinhos a exportar para países terceiros no final de um período transitório de cinco anos


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 423/99 van Ernesto CACCAVALE Onrechtmatige intrekking van de vergunning van de Griekse verzekeringsmaatschappij Themis in Italië

eurovoc_concepts:
Greece
Italy
application of EU law
fact-finding mission
freedom to provide services
insurance company
national law
right of establishment
supervisory power
tax law

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 409/99 af Honório NOVO Udkast til handelsaftale mellem EU og Sydafrika

text: 3. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 348/63 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek (12. april 1999) En renovering af spildevandsrensningsanlægget i Sortavala er af stor betydning for både Sortavala by og for vandkvaliteten i Ladoga-søen. Målet med projektet er at forbedre rensningen af spildevand og renovere og i givet fald genopbygge rensningsanlægget, hvis der er midler hertil, således at det kan forsyne hele befolkningen i denne by. Forsinkelsen med iværksættelsen af projektet skyldes, at det har været vanskeligt at afgøre, hvilken rolle de tre involverede parter, Kommissionen, den finske regering og Sortavala kommune, hver især har. Udbuddet blev offentliggjort i 1997, da det relevante program var blevet vedtaget efter en positiv udtalelse fra Tacis-Udvalget. Ansøgningsfristen udløb i oktober 1998. Der vil i løbet af kort tid blive opstillet en liste for et begrænset udbud. Udbudsbetingelserne er dog endnu ikke fastlagt i detaljer, og den formelle godkendelse fra modtageren (Sortavala kommune) mangler stadig. Forhåbentligt kan alle relevante procedurer afsluttes i løbet af de kommende to, tre måneder. Meget afhænger af, hvor hurtigt der kan opnås det fornødne samtykke fra tredje parters side. (1999/C 348/078) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0408/99 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Forhandlinger om den fremtidige handelsaftale mellem EU og Sydafrika Det fremgår af oplysninger fra forskellige kilder, herunder en sammenslutning af virksomheder i portvins- branchen, at der foreligger et udkast til aftale mellem den sydafrikanske handelsminister og medlem af Kommissionen, João de Deus Pinheiro, om rammerne for de fremtidige forhandlinger mellem EU og Sydafrika. Det skulle af udkastet fremgå, at landet fortsat kan fremstille vin med betegnelsen »PORTO«, »PORT« og »PORTWINE« til brug for hjemmemarkedet (som ikke kun omfatter Sydafrika, men også Botswana, Lesotho, Namibia og Swaziland) i en 12-årig periode, hvorefter spørgsmålet skal tages op til fornyet behandling @ dvs. at der ikke på forhånd stilles krav om et forbud mod fremstilling af vin med denne oprindelsesbetegnelse efter periodens udløb. 1. Kan Kommissionen bekræfte, at der ifølge udkastet til aftale mellem EU og Sydafrika kan markedsføres sydafrikansk vin med betegnelsen »PORTO«, »PORT« og »PORTWINE« på hele det sydafrikanske marked i en 12-årig periode, uden at der på forhånd stilles noget krav om, at denne mulighed skal bortfalde efter periodens udløb? Kan Kommissionen bekræfte, at denne afsætningsmulighed gælder for hver af følgende tre oprindelses- 2. betegnelser: »PORTO«, »PORT« og »PORTWINE«, som alle, forsynet med en etiket påtrykt denne betegnelse, bruges om portvin fremstillet i Portugal? (1999/C 348/079) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0409/99 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Udkast til handelsaftale mellem EU og Sydafrika Det fremgår af oplysninger fra forskellige kilder, herunder en sammenslutning af virksomheder i portvins- branchen, at der foreligger et udkast til aftale mellem den sydafrikanske handelsminister og medlem af Kommissionen, João de Deus Pinheiro, om rammerne for de fremtidige forhandlinger mellem EU og Sydafrika. Det skulle af dette udkast fremgå, at Sydafrika efter en femårig overgangsperiode ikke længere må anvende betegnelserne »PORTO«, »PORT« og »PORTWINE« for vine, der udføres til tredjelande


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 411/99 af Honório NOVO Anvendelse af betegnelsen "PORT" for vine fremstillet i Australien

eurovoc_concepts:
Australia
Portugal
agreement (EU)
designation of origin
export
location of production
product designation
trade agreement
wine

text: C 370/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 12. 1999 Hvis disse oplysninger er korrekte, er de helt i uoverensstemmelse med det, Kommissionen oplyste over for mig i det nævnte svar af 17. oktober 1997. Hvad er Kommissionens kommentar til denne selvmodsigelse? (1) EFT C 117 af 16. 4. 1998, s. 41. Svar afgivet af Franz Fischler på Kommissionens vegne (30. april 1999) Kommissionen kan blot bekræfte den holdning, den har redegjort for i sit svar på skriftlig forespørgsel E- 2485/97 fra Hr. Barros Moura (1) og E-2674/97 fra det ærede medlem selv vedrørende forhandlinger med tredjelande om bedre beskyttelse af de geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelserne for vin og spiritus. For portvins vedkommende blev denne hensigt bekræftet på topmødet i Berlin i forbindelse med indgåelsen af aftalen med Sydafrika (se i denne forbindelse ligeledes Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-408/99 fra det ærede medlem selv (2) (1) (2) EFT C 82 af 17. 3. 1998. EFT C 348 af 3. 12. 1999, s. 63. (1999/C 370/049) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0411/99 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Anvendelse af betegnelsen »PORT« for vine fremstillet i Australien I henhold til den flersidede aftale om ophavsret i forbindelse med samhandel (TRIPs-aftalen), især dennes afsnit III, anden del, artikel 23 og 24, stk. 2, og aftalen fra 1994 om handel med vin, indgået med Australien, forpligtede dette land sig til efter udløbet af diverse overgangsperioder at give afkald på anvendelsen af »halvgeneriske« benævnelser, f. eks. »PORT«, og at indrømme vine fra Fællesskabet eksklusiv og absolut beskyttelse. Kommissionen bedes derfor oplyse følgende: Gav Australien i henhold til 1994-aftalen om handel med vin afkald på anvendelse af ordet »PORT« 1. for indenlandsk fremstillede vine beregnet til afsætning på det australske marked? Hvornår udløber overgangsperioderne for denne aftale, efter hvis udløb Australien ikke længere må 2. anvende betegnelsen PORT for australske vine bestemt for tredjelande, især EU? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. april 1999) I henhold til aftalen fra 1994 mellem Australien og EF om handel med vin (1) har Australien 1. ikke at anvende »halvgeneriske« benævnelser med en geografisk EF-henvisning, bl. a. forpligtet sig til »Port«. Denne forpligtelse, som vedrører i alt 23 benævnelser, gælder både på det australske marked og på eksportmarkederne. 2. Den »halvgeneriske« benævnelse »Port« indgår i den tredje gruppe navne, som er omhandlet i aftalens artikel 8, stk. 1, litra c), og for hvilke der endnu mangler at blive fastsat overgangsperioder. Forhandlin- gerne mellem Kommissionen og de australske myndigheder med henblik på fastsættelse af disse perioders varighed er ved at være afsluttet, og den endelige afgørelse forventes at foreligge i løbet af året. Denne afgørelse vil ligeledes omfatte den australske eksport til tredjelande. Aftalen indeholder ingen bestemmelser, der gør det muligt for Australien at sælge australsk vin på EF’s marked med benævnelsen »Port«. I henhold til EF’s vinlovgivning har det siden Portugals tiltrædelse af EF været forbudt at anvende benævnelsen »Port« på vin, der ikke hidrører fra denne medlemsstat. (1) EFT L 86 af 31. 3. 1994


title: WRITTEN QUESTION No. 419/99 by Markus FERBER Air pollution in the buildings of the European Patent Office

eurovoc_concepts:
European Patent Office
air conditioning
air quality
occupational health
toxic substance
workplace

text: 3. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 348/67 Kommissionen kan dock inte, efter en första preliminär analys, hålla med parlamentsledamoten om att 1. dekretet strider mot EU:s konkurrensregler, eftersom syftet med dekretet är att ge utomstående företag möjligheter att gå in på marknaden, genom att förhindra att samtliga rättigheter koncentreras i händerna på en enda operatör. Om det visar sig att det bara är en operatör som köper rättigheter kan avtalen endast slutas för en viss begränsad tidsperiod. 2. Kommissionen bedömer vid första påseendet att den fördelning av sportsändningsrättigheterna mellan flera operatörer, som borde bli resultatet av det italienska dekretet, borde bidra till en balanserad utveckling av den italienska marknaden för betal-TV. 3. Kommissionen kommer att följa marknadsutvecklingen på nära håll, för att säkerställa att den fördelning av sportsändningsrättigheterna som avses i dekretet inte får negativa effekter som att nya investerare skräms bort och att utvecklingen av marknaden hämmas i enlighet med parlamentsledamotens farhågor. (1999/C 348/083) SKRIFTLIG FRÅGA E-0419/99 från Markus Ferber (PPE) till kommissionen (1 mars 1999) Angående: Förorenad inomhusluft i Europeiska patentverkets lokaler Sedan flera år klagar anställda vid Europeiska patentverket över att luftkonditioneringsanläggningar och gifter i kontoren påverkar deras hälsa negativt. Efter det att flera anställda inkommit med klagomål har patentverket inhämtat olika utlåtanden, men huvuddelen av resultaten av dessa har inte gjorts allmänt tillgängliga. Vad avser kommissionen att göra för att förmå Europeiska patentverket att göra undersöknings- 1. resultaten beträffande sjukdomsalstrande agens tillgängliga för berörda myndigheter och personer? Kan kommissionen anmoda patentverket att ange om luftkonditioneringsanläggningarna i byggnaderna 2. tidigare har rengjorts med kemikalier (och i så fall vilka kemikalier)? Vad avser kommissionen att göra för att förmå patentverket att genomföra en standardiserad utfrågning 3. av alla som utnyttjar lokalerna i syfte att utreda syndromet med sjuka hus? Kommer kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att utarbeta bestämmelser för förfarandena vid 4. invaliditetskommittéerna? Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (12 april 1999) De internationella normerna för hälsa och säkerhet i arbetet gäller för alla gemenskapens institutioner och organ. Kommissionen saknar emellertid befogenhet i denna fråga eftersom organen är självständiga och kan därför inte besvara parlamentsledamotens fråga. (1999/C 348/084) SKRIFTLIG FRÅGA E-0420/99 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (1 mars 1999) Angående: Finansiering av förberedelserna för Europas kulturhuvudstäder år 2000 På grund av år 2000:s särskilda symboliska betydelse har EU för första gången beslutat att under detta år genomföra ett gemensamt projekt med nio europeiska kulturhuvudstäder (Avignon, Kraków, Reykjavik,


title: PERGUNTA ESCRITA n. 396/99 do Deputado Alexandros ALAVANOS Miljökatastrofer på öarna Gavdos och Gavdopoula

eurovoc_concepts:
Crete
European Commission
Greece
environmental impact
environmental protection
exchange of information
impact study
industrial project
island
protected area

text: 21. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 370/35 (1999/C 370/045) PERGUNTA ESCRITA E-0396/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Destruições ecológicas no complexo de ilhotas de Gavdos-Gavdopoula Segundo o denunciam organizações ecológicas de Creta, no complexo de ilhotas Gavdos-Gavdopoula, no sul de Creta, que foi integrado na rede Natura 2000 na categoria A, irão ser instaladas unidades industriais, heliportos, molhes de atracagem em todo o perímetro da ilhota de Gavdopoula, instalações para abastecimento de navios e um aglomerado para 400 pessoas na ilha de Gavdos. Dado que, a confirmarem-se estas denúncias, se procederá à destruição de um importante biótopo, bem como da coesão cultural e social da região, pergunta-se à Comissão: 1. Se tem conhecimento deste projecto. 2. 3. Se foi precedido dos indispensáveis estudos de impacto ambiental e se tem conhecimento de que esta região está protegida. Se tenciona solicitar às autoridades gregas que revoguem estas decisões, a fim de preservar o equilíbrio ecológico e a beleza excepcional da região. (1999/C 370/046) PERGUNTA ESCRITA E-0493/99 apresentada por Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) à Comissão (5 de Março de 1999) Objecto: Destruição da ilha grega de Gavdopoula De acordo com informações vindas a lume recentemente, está projectada a construção de instalações portuárias na ilha grega de Gavdopoula, o que irá destruir por completo o ecossistema local. Prevê-se que toda a ilha sofra uma alteração de seis metros relativamente ao nível do mar. O material produzido por essa alteração servirá para aumentar a superfície da ilha, de molde a permitir a instalação de um porto privado para que aí possam ancorar navios de cerca de doze metros de envergadura. Na restante superfície, serão construídos edifícios destinados à indústria, armazéns e um complexo administrativo. A ilha de Gavdopoula e a região circundante encontram-se protegidas pela Directiva relativa à preservação dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens e o governo grego já há muito lhe havia reconhecido o estatuto especial de protecção. A ilha serve de local de repouso às aves no seu percurso migratório em direcção a África e abriga catorze espécies diferentes de caracóis, as quais não podem ser encontradas em nenhum outro local do mundo. Nas suas águas vivem, entre outros animais, tartarugas marinhas e lobos marinhos. Para além disso, foram ainda descobertos achados arqueológicos, que se revestem de grande importância para o património cultural europeu. 1. O que pensa a Comissão sobre as normas de protecção previstas pela Directiva relativa à preservação dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens, as quais devem ser cumpridas na região de Gavdopoula para evitar, pelo menos, e tal como estabelecido pela Directiva, uma degradação do meio ambiente? Considera que os projectos previstos para a citada região são lícitos à luz das normas europeias de 2. protecção do meio ambiente? Considera suficientes os estudos de avaliação do impacto ambiental aí efectuados de acordo com as 3. normas comunitárias?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 395/99 af Alexandros ALAVANOS Udviklingen med hensyn til programmerne for forebyggelse og behandling af stofmisbrug

eurovoc_concepts:
Greece
drug addiction
labour market
medical centre
operational programme
prisoner
social integration
use of aid

text: 3. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 348/59 Det er derfor af afgørende betydning, hvilket erhverv en vandrende arbejdstager udøvede eller havde ret til at udøve i sit oprindelsesland, såvel som hvilket erhverv han eller hun ønsker at udøve i værtslandet (3). Hvis Kommissionen får yderligere oplysninger, og det viser sig, at direktiv 89/48/EØF finder anvendelse, vil den tage kontakt til de relevante spanske myndigheder. (1) Med hensyn til personer, der har erhvervet et eksamensbevis fra en højere læreanstalt i en anden medlemsstat, har Domstolen imidlertid afsagt dom den 31. marts 1993 om, at med baggrund i artikel 48 og 52 i EF-traktaten (nu artikel 39 og 43 i EF-traktaten siden Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse), har bevillingsproceduren vedrørende anerkendelse af en akademisk grad, som er erhvervet på grundlag af et postgraduate-studium alene til formål at sikre kontrol med, at eksamensbeviset for postgraduate-studiet (herunder også en doktortitel), er forskriftsmæssigt tildelt (sag C-19/92 (Kraus), sml. 1993 side I-1663). (2) Rådets direktiv 89/48/EØF af 21. december 1998 om indførelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed, EFT L 19 af 24. 1. 1989. (3) Hvis f. eks. en tysker med en erhvervsøkonomisk eksamen ønsker at udøve erhvervet »economista«, der i Spanien er lovreguleret, mens der i Tyskland ikke findes noget direkte sammenligneligt erhverv, er det nødvendigt, at arten og omfanget af dennes tidligere faglige aktivitet i Tyskland kontrolleres. (1999/C 348/072) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0389/99 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Kontrol med tildeling af EU-støttemidler Hvad gør Kommissionen for at sikre sig, at korruption kan udelukkes i forbindelse med tildeling af EU- støttemidler til Bayern? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anita Gradin (13. april 1999) Kommissionen betragter korrekt anvendelse af EU-midler og bekæmpelse af korruption i Fællesskabet som yderst vigtige spørgsmål. Kommissionen gør i denne forbindelse opmærksom på, at der på grundlag af EU-traktaten er udarbejdet en protokol (1) til konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser. Formålet med dette instrument er at definere passiv og aktiv bestikkelse og kriminalisere bestikkelse, som involverer nationale tjenestemænd og EU-tjenestemænd, og som skader eller vil kunne skade EUs finansielle interesser. Tyskland har ratificeret denne protokol. (2) Hvis det ærede medlem har fået kendskab til konkrete tilfælde af korruption i Bayern, vil Kommissionen være parat til at undersøge disse oplysninger via sin task force for koordination af bekæmpelse af svig. Om nødvendigt kan Kommissionen for at beskytte Fællesskabets egne interesser iværksætte sine egne undersø- gelser, der kan omfatte aspekter vedrørende korruption. (1) (2) EFT C 313 af 23. 10. 1996. BGBI II 1998. (1999/C 348/073) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0395/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (1. marts 1999) Om: Udviklingen med hensyn til programmerne for forebyggelse og behandling af stofmisbrug Ikke alene behandling og psykologisk støtte men også understøttelse af de grundlæggende færdigheder og forbedring af de erhvervsmæssige kvalifikationer hjælper narkomanerne og de tidligere stofmisbrugere til at


title: WRITTEN QUESTION No. 362/99 by Esko SEPPÄNEN Human rights in Latvia

eurovoc_concepts:
Communist Party
Latvia
accession to the European Union
application of EU law
civil law
human rights
organisation of elections
parliamentary election
political militant
political rights

text: C 325/112 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 12. 11. 1999 Med hänsyn till att lagstiftaren har överlåtit till de olika handelskamrarna att fastställa vissa kriterier som skall användas för att beräkna denna pålaga, kan kommissionen endast uttala sig om huruvida beskattningen är förenlig med artikel 10 i det ovan nämnda direktivet på grundval av den information som den skulle kunna få beträffande de kriterier som de enskilda handelskamrarna valt att använda. (1999/C 325/154) SKRIFTLIG FRÅGA P-0357/99 från Antonio Tajani (PPE) till kommissionen (12 februari 1999) Angående: Privatisering av mjölkcentralen (centrale del latte) i Rom Vilka nyheter kan kommissionen ge parlamentet om det överträdelseförfarande som har inletts mot italienska staten i fråga om privatiseringen av mjölkcentralen i Rom? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (12 mars 1999) Kommissionen inledde den 25 mars 1998 det förfarande som fastställs i artikel 93. 2 i EG-fördraget beträffande det stöd till drift och privatisering som kommunen Rom har beviljat Centrale del Latte di Roma. Beslutet att göra detta offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (1). Kommissionen håller för närvarande på att undersöka de uppgifter som erhållits under förfarandet. När denna undersökning är klar kommer kommissionen att fatta ett slutgiltigt beslut om stödet i fråga. (1) EGT C 206, 2. 7. 1998. (1999/C 325/155) SKRIFTLIG FRÅGA E-0362/99 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen Angående: Mänskliga rättigheterna i Lettland (1 mars 1999) Jag har fått veta att åtal kommer att läggas fram mot medborgarrättsaktivisten Tatiana Zhdanok från Riga i appellationsdomstolen i Riga den 15 februari 1999 på grund av hennes medlemsskap i kommunistpartiet och att hon mycket väl kan komma att avskedas från sin befattning som kommunalfullmäktig i Riga. Ämnar kommissionen undersöka fallet och göra Lettlands regering uppmärksam på Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och i synnerhet artikel 25 i densamma? Anser kommissionen att ett sådant land kan tillåtas bli medlem av Europeiska unionen som inte kan garantera att de mänskliga rättigheterna respekteras för alla som bor på dess territorium? Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (18 mars 1999) Kommissionen har granskat fallet med ledamoten av Rigas stadsfullmäktige Tatiana Zhdanok. Den 15 februari 1999 fann Rigas regiondomstol att Tatiana Zhdanok varit aktiv i kommunistpartiet efter den 13 januari 1991. Eftersom personer som varit aktiva i kommunistpartiet efter detta datum inte är valbara enligt lettisk vallag kommer Tatiana Zhdanoks mandat att ogiltigförklaras. OSSE:s (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa) kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) uttryckte i samband med parlamentsvalen 1995 oro för att vissa aspekter av valet stred mot artikel 7. 5 som garanterar medborgare rätten att utan diskriminering, individuellt eller som företrädare för politiska partier eller organisationer, eftersträva politiskt eller offentligt ämbete i OSSE:s


title: WRITTEN QUESTION No. 425/99 by Mary BANOTTI Identity cards

eurovoc_concepts:
Belgium
Germany
Greece
Italy
Portugal
Spain
free movement of persons
identity document
member country


title: QUESTION ECRITE no 405/99 de Riitta MYLLER Projet de rénovation de la station d'épuration des eaux usées de la ville de Sortavala

eurovoc_concepts:
EU programme
Russia
invitation to tender
lake
project evaluation
wastewater
water treatment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 425/99 του Mary BANOTTI Δελτία ταυτότητας


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 381/99 af Alexandros ALAVANOS Børns indtagelse af isotoniske drikke

eurovoc_concepts:
beverage industry
health policy
human nutrition
marketing
product safety
scientific committee (EU)
young person

text: 21. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 370/33 Burde det ikke også gøres klart for forbrugerne, hvorledes disse pelse og læderprodukter produceres, f. eks. gennem indførelse af mærkningspligt? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. april 1999) Kommissionen henviser det ærede medlem til sit svar på den skriftlige forespørgsel E-40/99 fra Johanna Maij-Weggen (1) om dette emne. Der findes ingen fællesskabsregler for mærkning af hunde- og kattepelse eller forarbejdede produkter af sådanne pelse. (1) EFT C 348 af 3. 12. 1999, s. 14. (1999/C 370/043) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0381/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Børns indtagelse af isotoniske drikke (1. marts 1999) Ifølge en undersøgelse foretaget af EU’s videnskabelige levnedsmiddelkomité forårsager indtagelse af isotoniske læskedrikke nervøsitet, angst og irritation hos børn. Kan Kommissionen give yderligere oplysninger om resultaterne af denne undersøgelse? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at beskytte børn imod indtagelse af den slags læskedrikke? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (21. april 1999) Den Videnskabelige Levnedsmiddelkomité har afgivet en udtalelse (1) om koffein, taurin og glucuronolac- tone som bestanddele i såkaldte energidrikke. Det konkluderedes for koffeins vedkommende, at energi- drikkes bidrag til det samlede indtag af koffein ikke synes at udgøre et problem for voksne. For så vidt angår børn, som normalt ikke indtager te eller kaffe i større mængder, og som kan tænkes at indtage »energidrikke« i stedet for cola og andre alkoholfrie drikkevarer, kan forbruget af disse »energidrikke« meget vel indebære en forøgelse af deres daglige indtag af koffein i forhold til deres tidligere indtag heraf. Dette vil kunne resultere i adfærdsmæssige ændringer, som for eksempel opstemthed og øget irritabilitet, nervøsitet eller angstfølelse. For så vidt angår gravide kvinder, anbefalede komitéen et moderat indtag af koffein uanset kilden. Med hensyn til de øvrige bestanddele, der indgik i vurderingen (taurin og glucuronolactone), kunne den videnskabelige komité ikke konkludere, at sikkerheden i forbindelse med brugen af disse stoffer i de koncentrationer, der forekommer i visse såkaldte »energidrikke«, var blevet målt i fyldestgørende omfang. Det er først og fremmest producenten, der skal tilvejebringe de videnskabelige data, som muliggør en risikovurdering, for så vidt angår sikkerheden i forbindelse med disse stoffer i energidrikke. Kommissionen har derfor underrettet medlemsstaterne om udtalelsen og bedt dem om at sørge for, at alle produkter, som forhandles på markedet, er sikre i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til Rådets direktiv 92/ 59/EØF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed (2). Kommissionen vil fortsat følge med i den videnskabelige vurdering af de pågældende stoffer og afventer, at der foreligger nye relevante data. (1) (2) Kan findes på følgende Internet-adresse:(http://europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/scf/out22en. html). EFT L 228 af 11. 8. 1992


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 407/99 von Honório NOVO Pseudo- Gattungsbezeichnungen für Portwein

eurovoc_concepts:
European Union
Portugal
South Africa
bilateral agreement
designation of origin
fortified wine
location of production
product designation
trade agreement


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 409/99 dell'on. Honório NOVO Progetto di accordo commerciale tra l'UE e il Sudafrica

text: 3. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 348/63 Risposta data dal sig. van den Broek a nome della Commissione (12 aprile 1999) Il rinnovo dell’impianto di depurazione delle acque reflue di Sortavala, di estrema importanza per la città, consentirà di migliorare altresì la qualità delle acque del lago Ladoga. Il progetto intende garantire un migliore trattamento delle acque reflue e rinnovare, e all’occorrenza ricostruire (se i fondi saranno disponibili), l’impianto di depurazione delle acque reflue di Sortavala a vantaggio di tutta la popolazione della città. I ritardi subiti dall’attuazione del progetto derivano dalla difficoltà di determinare il ruolo preciso delle tre parti coinvolte: la Commissione, il governo finlandese e il comune di Sortavala. Il bando di gara è stato pubblicato nel 1997 in seguito all’adozione del relativo programma, previo parere favorevole del comitato TACIS. Il termine per la presentazione delle domande è stato fissato ad ottobre 1998. L’elenco ristretto per una licitazione privata verrà presto compilato. Occorre ancora, tuttavia, dettagliare il capitolato e ottenere l’approvazione ufficiale (dichiarazione di approvazione) del beneficiario (comune di Sortavala). Si spera di poter completare tutte le procedure necessarie entro i prossimi due o tre mesi, ma molto dipende dalla rapidità con la quale le parti terze daranno il proprio consenso. (1999/C 348/078) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0408/99 di Honório Novo (GUE/NGL) alla Commissione (1o marzo 1999) Oggetto: Negoziati sul futuro accordo commerciale tra l’UE e il Sudafrica Secondo informazioni di fonti diverse, tra cui l’associazione imprenditoriale del Vinho do Porto, esisterebbe un progetto di accordo tra il ministro del commercio sudafricano e il sig. Deus Pinheiro, Commissario, in merito al futuro inquadramento delle relazioni commerciali tra l’UE e il Sudafrica. Secondo tale progetto il Sudafrica potrà continuare a produrre vino con denominazione «PORTO» e/o «PORT» e/o «PORTWINE» per il mercato interno (che comprende non soltanto il Sudafrica, ma anche il Botswana, il Lesotho, la Namibia e lo Swaziland) per un periodo di 12 anni e si prevede soltanto che il problema sarà analizzato nuovamente alla fine di tale periodo, vale a dire senza alcun obbligo imposto fin dall’inizio di proibire la produzione di vino con dette denominazioni di origine al termine di detti 12 anni. 1. Può la Commissione confermare se il progetto di accordo tra l’UE e il Sudafrica prevede la possibilità di commercializzare vino sudafricano con le designazioni «PORT» e/o «PORTO» e/o «PORTWINE» in tutto il mercato interno del Sudafrica per un periodo di 12 anni senza che fin dall’inizio si preveda il divieto di tale possibilità al termine del periodo indicato? Può la Commissione confermare se in tale facoltà di commercializzazione viene compresa una delle tre 2. seguenti denominazioni di origine = «PORTO», «PORT», «PORTWINE» = le quali, senza eccezione, identificano di fatto il prodotto con tale etichetta con il vino di Porto prodotto in Portogallo? (1999/C 348/079) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0409/99 di Honório Novo (GUE/NGL) alla Commissione (1o marzo 1999) Oggetto: Progetto di accordo commerciale tra l’UE e il Sudafrica Secondo informazioni di fonti diverse, tra cui l’associazione imprenditoriale del Vinho do Porto, esisterebbe un progetto di accordo tra il ministro del commercio sudafricano e il sig. Deus Pinheiro, Commissario, in merito al futuro inquadramento delle relazioni commerciali tra l’UE e il Sudafrica. Secondo detto progetto al Sudafrica sarebbe proibito utilizzare le denominazioni «PORTO» e/o «PORT» e/o «PORTWINE» nei vini da esportare nei paesi terzi al termine di un periodo transitorio di cinque anni


title: QUESTION ECRITE no 370/99 de Edgar SCHIEDERMEIER Mesures de lutte contre l'exclusion sociale (promotion d'actions concernant la famille et les enfants)

eurovoc_concepts:
EU action
European social policy
child
cooperation policy
dissemination of EU information
family policy
invitation to tender
marginalisation

text: C 325/114 Journal officiel des Communautés européennes FR 12. 11. 1999 (1999/C 325/157) QUESTION ÉCRITE E-0370/99 posée par Edgar Schiedermeier (PPE) à la Commission (1er mars 1999) Objet: Mesures de lutte contre l’exclusion sociale (promotion d’actions concernant la famille et les enfants) Quelle appréciation la Commission porte-t-elle sur la demande de la ville anglaise de Reading concernant les mesures susvisées? Réponse donnée par M. Flynn au nom de la Commission (20 avril 1999) L’article 137. 2 du traité d’Amsterdam envisage l’adoption possible par le Conseil de mesures destinées à encourager la coopération entre États membres par le biais d’initiatives visant à améliorer les connaissances, à développer les échanges d’informations et de meilleures pratiques, à promouvoir des approches novatrices et à évaluer les expériences afin de lutter contre l’exclusion sociale. La Commission publiera bientôt un appel à propositions en vue de la préparation d’une action communautaire conformément à ces orientations. Les questions relatives à l’exclusion des familles et des enfants pourront sans aucun doute être prises en compte dans les propositions soumises dans le cadre de cet appel. La Commission notifiera bien évidemment au conseil municipal de Reading (ainsi qu’aux autres cosignataires de la lettre) la date de publication de cet appel à propositions. Des informations concernant cet appel ainsi que d’autres appels à propositions et activités dans ce domaine pourront également être obtenues sur le site Web: «http://europa. eu. int/comm/dg05/index_en. htm». (1999/C 325/158) QUESTION ÉCRITE E-0416/99 posée par Jens-Peter Bonde (EDD) à la Commission (1er mars 1999) Objet: Droits des Groenlandais et des Danois La Commission peut-elle indiquer quels sont les droits des Danois résidant au Danemark en vertu des dispositions relatives à la citoyenneté de l’Union et des principes fondamentaux reconnus par la Cour de justice dans l’Union européenne dont ne bénéficient pas les Danois et les Groenlandais résidant au Groenland? Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (19 avril 1999) La Commission recueille les informations nécessaires pour répondre à la question posée. Elle ne manquera pas de communiquer le résultat de ses recherches dans les plus brefs délais. (1999/C 325/159) QUESTION ÉCRITE E-0417/99 posée par Jens-Peter Bonde (EDD) à la Commission (1er mars 1999) Objet: Libre circulation des Groenlandais dans l’Union européenne et dans l’Espace économique européen La Commission peut-elle indiquer quel est le statut des Groenlandais en ce qui concerne la libre circulation dans l’Union européenne et dans l’Espace économique européen?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 546/99 dell'on. Miguel ARIAS CAÑETE Aiuti discriminatori a Gibilterra

eurovoc_concepts:
Gibraltar
State aid
restriction on competition
single market
tax system
type of business


title: PERGUNTA ESCRITA n. 404/99 do Deputado Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR Åtgärder mot förfalskning av euron

eurovoc_concepts:
European Central Bank
Europol
Interpol
approximation of laws
database
euro
exchange of information
industrial counterfeiting
paper money
police cooperation

text: 3. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 348/61 Resposta dada pela Comissária Bjerregaard em nome da Comissão (20 de Abril de 1999) 1. O sítio referido pelo Senhor Deputado («Pieria Ori») é efectivamente proposto pelas autoridades helénicas como sítio de importância comunitária (SIC), nos termos da Directiva 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa à preservação dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (1). Este sítio alberga um certo número de habitats e de espécies prioritárias, pelo que deveria ser automaticamente seleccionado para a rede Natura 2000 segundo os critérios da directiva. Consequentemente, o Estado-membro deve tomar as medidas adequadas para evitar a deterioração do sítio com vista à sua designação futura. Com base nas considerações supra, a Comissão vai contactar as autoridades helénicas para verificar se os estudos de impacto que deveriam ser realizados para o projecto em causa, nos termos da Directiva 85/337/CEE do Conselho, de 27 de Junho de 1985, relativa à avaliação dos efeitos de determinados projectos públicos e privados no ambiente (2), tomaram suficientemente em conta o valor natural do sítio. 2. A decisão de autorização da actividade referida, tal como a sua revogação, é da exclusiva competência do Estado-membro. A Comissão apenas poderá intervir em caso de manifesta violação do direito comunitário. (1) (2) JO L 206 de 22. 7. 1992. JO L 175 de 5. 7. 1985. (1999/C 348/075) PERGUNTA ESCRITA E-0399/99 apresentada por Phillip Whitehead (PSE) à Comissão (1 de Março de 1999) Objecto: Segurança contra incêndios Poderá a Comissão fornecer uma lista dos países que reagiram ao estudo elaborado pela empresa francesa CETEN-APAVE sobre a aplicação das recomendações feitas pela UE em 1986 sobre a segurança contra incêndios? Resposta dada por E. Bonino em nome da Comissão (16 de Abril de 1999) Relativamente à parte do estudo sobre a segurança contra incêndios nos hotéis em 1996, que se baseava num inquérito, a CETEN E APAVE recebeu respostas aos questionários de oito Estados-membros (Bélgica, Grécia, França, Irlanda, Itália, Países Baixos, Portugal e Reino Unido). (1999/C 348/076) PERGUNTA ESCRITA E-0404/99 apresentada por Gerardo Fernández-Albor (PPE) à Comissão Objecto: Medidas contra a falsificação do euro (1 de Março de 1999) Na perspectiva da entrada em circulação de moedas e notas de Euro, os peritos na luta contra a falsificação da moeda consideram conveniente a criação de uma agência multinacional que coordene as polícias de cada país e os sistemas de controlo dos bancos emissores. Prevê-se inclusivamente a criação de um gabinete central europeu que centralize a base dos dados fornecidos por cada país sobre a matéria. Além disso, as autoridades de certos países da zona euro consideram que seria conveniente uniformizar a legislação e as penas para os falsificadores do euro a fim de evitar que haja países onde seja mais barato do que em outros cometer esse delito. Caso não sejam tomadas tais medidas, é provável que os delinquentes instalem as suas tipografias clandestinas em países em que a pena seja menos dura, muito embora as notas falsificadas afectem todos da mesma forma


title: Regulamento (CE) n° 450/1999 da Comissão de 1 de Março de 1999 relativo à entrega de trigo mole a título de ajuda alimentar

eurovoc_concepts:
Bangladesh
award of contract
common wheat
food aid

formats: pdf print

text: 2. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 54/3 REGULAMENTO (CE) Nº 450/1999 DA COMISS(cid:212)O de 1 de Mar(cid:135)o de 1999 relativo (cid:133) entrega de trigo mole a t(cid:146)tulo de ajuda alimentar A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1292/96 do Conselho, de 27 de Junho de 1996, relativo (cid:133) pol(cid:146)tica e (cid:133) gest(cid:209)o da ajuda alimentar e das ac(cid:135)(cid:210)es espec(cid:146)ficas de apoio (cid:133) seguran(cid:135)a alimentar (1), e, nomeadamente, o nº 1, al(cid:146)nea b), do seu artigo 24º, Considerando que o citado regulamento estabelece a lista dos pa(cid:146)ses e organismos suscept(cid:146)veis de beneficiar da ajuda comunit(cid:145)ria e determina os crit(cid:130)rios gerais relativos ao transporte da ajuda alimentar para l(cid:145) do est(cid:145)dio FOB; Considerando que, ap(cid:155)s v(cid:145)rias decis(cid:210)es relativas (cid:133) distri- bui(cid:135)(cid:209)o da ajuda alimentar, a Comiss(cid:209)o concedeu cereais ao Bangladeche; Considerando que (cid:130) necess(cid:145)rio efectuar esses forneci- mentos de acordo com as regras previstas no Regula- mento (CE) nº 2519/97 da Comiss(cid:209)o, de 16 de Dezembro de 1997, que estabelece as regras gerais de mobiliza(cid:135)(cid:209)o de produtos a fornecer a t(cid:146)tulo do Regulamento (CE) nº 1292/96 do Conselho para a ajuda alimentar comuni- t(cid:145)ria (2), que (cid:130) necess(cid:145)rio precisar, nomeadamente, os prazos e as condi(cid:135)(cid:210)es de fornecimento, para determinar as despesas da(cid:146) resultantes, Artigo 1º (cid:144) aberto um concurso para atribui(cid:135)(cid:209)o de um forneci- mento de trigo mole em benef(cid:146)cio do Bangladeche, em conformidade com o disposto no Regulamento (CE) nº 2519/97 e nas condi(cid:135)(cid:210)es que constam do anexo I. Considera-se que a proposta apresentada foi estabelecida tendo em conta os encargos e as limita(cid:135)(cid:210)es resultantes das cl(cid:145)usulas espec(cid:146)ficas da troca de cartas entre a Comiss(cid:209)o e o benefici(cid:145)rio, publicada em parte no anexo II. Em espe- cial, as estadias deveriam ser fixadas com base num ritmo de descarga de 2 400 toneladas como m(cid:130)dia di(cid:145)ria, de maneira a que os pr(cid:130)mios de descarga acelerada a pagar pela Comunidade Europeia ao benefici(cid:145)rio fiquem a cargo do fornecedor. Considera-se que o proponente tomou conhecimento da totalidade das condi(cid:135)(cid:210)es gerais e especiais aplic(cid:145)veis e as aceitou. Qualquer outra condi(cid:135)(cid:209)o ou reserva contida na sua proposta (cid:130) considerada como n(cid:209)o escrita. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 1 de Mar(cid:135)o de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (2) JO L 346 de 17. 12. 1997, p. 23. L 54/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 3. 1999 ANEXO I LOTES A e B 1. Ac(cid:135)(cid:210)es n(cid:16): 118/98 (A); 119/98 (B) 2. Benefici(cid:145)rio (2): Bangladesh 3. Representante do benefici(cid:145)rio: The Secretary, Ministry of Food, Bangladesh Secretariat, Dhaka, Bangla- desh 4. Pa(cid:146)s de destino: Bangladesh 5. Produto a mobilizar: trigo mole 6. Quantidade total (toneladas l(cid:146)quidas): 60 000 7. N(cid:156)mero de lotes: 2 (A: 30 000 toneladas; B: 30 000 toneladas) 8. Caracter(cid:146)sticas e qualidade do produto (3) (5): ver JO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [ponto II. A. 1a)] 9. Acondicionamento: A granel 10. Etiquetagem e marca(cid:135)(cid:209)o: — — L(cid:146)ngua a utilizar na marca(cid:135)(cid:209)o: — — Indica(cid:135)(cid:210)es complementares: — 11. Modo de mobiliza(cid:135)(cid:209)o do produto: mercado da Comunidade 12. Est(cid:145)dio de entrega previsto: entregue no porto de desembarque, n(cid:209)o desembarcado (7) 13. Est(cid:145)dio de entrega alternativo: entregue no porto de embarque — FOB estivado e arrumado 14. a) Porto de embarque: — b) Endere(cid:135)o de carregamento: — 15. Porto de desembarque: Chittagong 16. Local de destino: — — porto ou armaz(cid:130)m de tr(cid:131)nsito: — — via de transporte terrestre: — 17. Per(cid:146)odo ou data-limite de entrega no est(cid:145)dio previsto: (6) (8) — primeiro prazo: A: 9. 5. 1999; B: de 17 a 23. 5. 1999 — segundo prazo: A: 23. 5. 1999; B: de 31. 5. 1999 a 6. 6. 1999 18. Per(cid:146)odo ou data-limite de entrega no est(cid:145)dio alternativo: — primeiro prazo: A: de 29. 3 a 4. 4. 1999; B: de 5 a 11. 4. 1999 — segundo prazo: A: de 12 a 18. 4. 1999; B: de 19 a 25. 4. 1999 19. Prazo para a apresenta(cid:135)(cid:209)o das propostas ((cid:133)s 12 horas, hora de Bruxelas): — primeiro prazo: de 16. 3. 1999 — segundo prazo: a 30. 3. 1999 20. Montante da garantia do concurso: 5 EUR por tonelada 21. Endere(cid:135)o para o envio das propostas e das garantias de concurso (1): Bureau de l’aide alimentaire, (cid:133) l’attention de Monsieur T. Vestergaard, B(cid:131)timent «Loi 130», bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; telex: 25670 AGREC B; telefax: (32-2) 296 70 03/ /296 70 04 (exclusivamente) 22. Restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o (4): restitui(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel em 28. 2. 1999, fixada pelo Regulamento (CE) nº 218/1999 da Comiss(cid:209)o (JO L 23 de 30. 1. 1999, p. 16) 2. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 54/5 Notas: (1) Informa(cid:135)(cid:210)es complementares: Andr(cid:130) Debongnie [tel. : (32-2) 295 14 65] Torben Vestergaard [tel. : (32-2) 299 30 50]. (2) O fornecedor contactar(cid:145) o benefici(cid:145)rio ou o seu representante, o mais rapidamente poss(cid:146)vel, com vista a determinar os documentos de expedi(cid:135)(cid:209)o necess(cid:145)rios. (3) O fornecedor apresentar(cid:145) ao benefici(cid:145)rio um certificado passado por uma inst(cid:131)ncia oficial e que comprove que, para o produto a entregar, n(cid:209)o foram ultrapassadas, no Estado-membro em causa, as normas em vigor relativas (cid:133) radia(cid:135)(cid:209)o nuclear. O certificado de radioactividade deve indicar o teor de c(cid:130)sio 134 e 137 e de iodo 131. (4) O Regulamento (CE) nº 259/98 da Comiss(cid:209)o (JO L 25 de 31. 1. 1998, p. 39) (cid:130) aplic(cid:145)vel no que diz respeito (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o. A data referida no artigo 2º do regulamento atr(cid:145)s citado (cid:130) a referida no ponto 22 do presente anexo. Chama-se a aten(cid:135)(cid:209)o do fornecedor para o nº 1, (cid:156)ltimo par(cid:145)grafo, do artigo 4º do referido regulamento. A (32-2) c(cid:155)pia do certificado ser(cid:145) transmitida logo ap(cid:155)s a aceita(cid:135)(cid:209)o da declara(cid:135)(cid:209)o de exporta(cid:135)(cid:209)o [telefax: 296 20 05)]. (5) O fornecedor transmite ao benefici(cid:145)rio ou seu representante, aquando da entrega, os documentos seguintes: — certificado fitossanit(cid:145)rio — certificado de fumiga(cid:135)(cid:209)o. (6) Ver ponto 4, segundo par(cid:145)grafo, do anexo II. (7) Al(cid:130)m do disposto no nº 3 do artigo 14º do Regulamento (CE) nº 2519/97, os navios fretados n(cid:209)o figurar(cid:209)o em nenhuma das quatro mais recentes listas de navios detidos, publicadas pelo Memorando de Acordo de Paris para a Inspec(cid:135)(cid:209)o de Navios pelo Estado do Porto [Directiva 95/21/CE do Conselho (JO L 157 de 7. 7. 1995, p. 1)]. (8) (cid:144) aplic(cid:145)vel o nº 14, (cid:156)ltimo par(cid:145)grafo, do artigo 14º do Regulamento (CE) nº 2519/97. L 54/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 3. 1999 ANEXO II O benefici(cid:145)rio descarregar(cid:145) o trigo em conformidade com as seguintes condi(cid:135)(cid:210)es: 1. Tipo de navio a utilizar Prev(cid:136)-se utilizar dois navios [graneleiros autocompensantes (self-trimming) ]. Os navios devem ter pelo menos cinco escotilhas. Os navios devem estar equipados com uma grua/guindaste por cada uma ou duas escotilhas. Os navios devem poder entrar no ancoradouro exterior de Chittagong, de onde, ap(cid:155)s a necess(cid:145)ria descarga por barca(cid:135)as, devem poder dirigir-se para atracar ao cais de Chittagong (Chittagong Jetties. ) Para esse efeito, os navios devem ter um comprimento m(cid:145)ximo de 610 p(cid:130)s. Os armadores/fretadores assegurar(cid:209)o que todos os oficiais diplomados sejam portadores, a bordo, do original do certificado v(cid:145)lido de compet(cid:136)ncia e que os navios sejam tripulados em estrita conformidade com a Conven(cid:135)(cid:209)o STCW de 1978, sem o que qualquer atraso do navio ser(cid:145) da conta do armador. 2. Meios de descarga Os navios devem fornecer no porto de descarga, livre de despesas para o benefici(cid:145)rio, guinchos e/ou gruas e a energia para os fazer funcionar, sarilhos e talhas em boas condi(cid:135)(cid:210)es de funcionamento e tamb(cid:130)m luzes em n(cid:156)mero suficiente para trabalho nocturno, tanto a bordo, na coberta, como nos por(cid:210)es, se necess(cid:145)rio. Os navios devem providenciar operadores de guinchos nos portos de carga e descarga por sua pr(cid:155)pria conta. 3. Informa(cid:135)(cid:209)o sobre o tempo estimado de chegada (ETA) dos navios O comandante deve enviar um telegrama aos representantes do benefici(cid:145)rio, Movements Chittagong (telex 642237 CMS C BJ), informando simultaneamente Bengalship Chittagong (telex 66277 BSC BJ) e Moves- tore Dhaka (telex 642230 CMS BJ) e pedir instru(cid:135)(cid:210)es sobre a descarga, 10 dias antes da chegada ao porto de descarga, isto (cid:130), Chittagong, e indicar o ETA e o calado. As instru(cid:135)(cid:210)es de descarga ser(cid:209)o transmitidas aos navios no prazo de cinco dias a contar da recep(cid:135)(cid:209)o do pedido do comandante. O comandante deve dar as seguintes informa(cid:135)(cid:210)es aos representantes do benefici(cid:145)rio, isto (cid:130), Movements Chittagong, Bengalship Chittagong e Movestore Dhaka: a) Ao sair do porto de carga, deve indicar: i) quantidade carregada, ii) calado (cid:133) chegada, iii) TPI (tonelada por polegada); b) 10 dias antes, o ETA ao porto de Chittagong, 5 dias antes, o ETA ao porto de Chittagong, 72 horas, 48 horas e 24 horas antes, o ETA ao porto de Chittagong. 4. Raz(cid:209)o da descarga e contagem do tempo no porto de descarga A carga deve ser descarregada pelo benefici(cid:145)rio em Chittagong, livre de riscos e encargos para os navios, (cid:133) raz(cid:209)o de 2 400 toneladas m(cid:130)tricas por dia (cid:156)til de 24 horas consecutivas, se o tempo o permitir. O tempo a partir das 12 horas de quinta-feira ou das 17 horas de um dia que anteceda um feriado at(cid:130) (cid:133)s 9 horas de s(cid:145)bado ou do dia (cid:156)til seguinte n(cid:209)o (cid:130) contado como tempo de atracagem, se tal se verificar. A raz(cid:209)o da descarga baseia-se nas cinco ou num n(cid:156)mero superior de escotilhas utiliz(cid:145)veis. Todavia, caso o n(cid:156)mero de escotilhas utiliz(cid:145)veis seja inferior ao n(cid:156)mero m(cid:146)nimo especificado de escotilhas, a raz(cid:209)o da descarga ser(cid:145) reduzida proporcionalmente. A Notice of Readiness ser(cid:145) entregue e aceite ap(cid:155)s a chegada do navio ao ancoradouro exterior de Chittagong e o tempo de atracagem come(cid:135)a a contar 24 horas depois de a Notice of Readiness ter sido entregue durante as horas de expediente, quer os navios estejam atracados ou n(cid:209)o. Todavia, no caso de o per(cid:146)odo da entrega ter sido fixado pela Comiss(cid:209)o, o tempo de atracagem n(cid:209)o se iniciar(cid:145) antes do primeiro dia do per(cid:146)odo referido. No porto de descarga, as despesas da passagem de ancoradouro para ancoradouro, de ancoradouro para cais e de cais para cais ser(cid:209)o por conta do armador/fretador e o tempo gasto nessas passagens n(cid:209)o conta como tempo de atracagem. 2. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 54/7 Embora os estivadores sejam contratados pelo benefici(cid:145)rio, todas as opera(cid:135)(cid:210)es de descarga devem ser efectuadas sob a direc(cid:135)(cid:209)o ou com a aprova(cid:135)(cid:209)o do comandante. Se for necess(cid:145)ria qualquer compensa(cid:135)(cid:209)o (trimming), tal compensa(cid:135)(cid:209)o ser(cid:145) por conta do armador. No ancoradouro de Chittagong, o tempo perdido devido (cid:133) separa(cid:135)(cid:209)o dos navios-m(cid:209)e das barca(cid:135)as por causa de forte ondula(cid:135)(cid:209)o e/ou mau tempo n(cid:209)o (cid:130) contado como tempo de atracagem. A contagem do tempo ser(cid:145) suspensa no momento em que a barca(cid:135)a se separa e retomada no momento em que a barca(cid:135)a (cid:130) de novo amarrada ao navio-m(cid:209)e. 5. Descarga para barca(cid:135)as no porto de descarga Qualquer descarga efectuada no ancoradouro exterior de Chittagong ser(cid:145) efectuada pelo benefici(cid:145)rio e por sua conta. Os navios que n(cid:209)o puderem entrar no ancoradouro exterior de Chittagong devido a calado excessivo poder(cid:209)o ser descarregados por barca(cid:135)as no ancoradouro de Kutubdia pelos armadores/fretadores, por sua pr(cid:155)pria conta, devendo tal descarga para barca(cid:135)as ser considerada um transbordo e as barca(cid:135)as nela envolvidas ser descarregadas nos mesmos termos que o navio-m(cid:209)e; o tempo utilizado na descarga para barca(cid:135)as em Kutubdia n(cid:209)o (cid:130) contado como tempo de atracagem. Os casos de danos por colis(cid:209)o, caso ocorram, durante a opera(cid:135)(cid:209)o de descarga para as barca(cid:135)as, ser(cid:209)o resolvidos directamente entre os armadores dos navios-m(cid:209)e e os das barca(cid:135)as (independentemente de terem sido contratadas pelos armadores/fretadores, no caso da descarga para barca(cid:135)as em Kutubdia, ou pelos benefici(cid:145)rios, no caso de descarga para barca(cid:135)as no ancoradouro exterior). Na aus(cid:136)ncia de condi(cid:135)(cid:210)es de seguran(cid:135)a para atracagem no ancoradouro de Chitta- gong, quaisquer opera(cid:135)(cid:210)es de descarga para barca(cid:135)as correr(cid:209)o por conta do benefici(cid:145)rio. O(s) comandante(s) do(s) navio(s) deve(m) cooperar plenamente em todos os momentos com os benefici(cid:145)rios e/ou os seus representantes/agentes/estivadores/contratantes da descarga para barca(cid:135)as para apressar a descarga. Devem ser fornecidas molhelhas (cid:133)s barca(cid:135)as para evitar danos. 6. Sobreestadia/descarga expedita Se os navios n(cid:209)o forem descarregados (cid:133) raz(cid:209)o aqui estipulada, deve ser paga pelo benefici(cid:145)rio uma penalidade por sobreestadia, (cid:133) taxa estipulada no contrato de fretamento, at(cid:130) um m(cid:145)ximo de 8 000 d(cid:155)lares dos Estados Unidos da Am(cid:130)rica por dia ou parte de dia perdido. Por tempo de trabalho poupado no porto de descarga, ser(cid:145) paga ao benefici(cid:145)rio uma compensa(cid:135)(cid:209)o por descarga expedida (cid:133) taxa de 50 % da taxa de penalidade por sobreestadia, estipulada no contrato de fretamento, at(cid:130) um m(cid:145)ximo de 4 000 d(cid:155)lares dos Estados Unidos da Am(cid:130)rica por dia poupado. As penalidades por sobreestadia ou as compensa(cid:135)(cid:210)es por descarga expedita nos portos de descarga, se for caso disso, (cid:133)s taxas acima especificadas, ser(cid:209)o pagas, conforme o caso, pelo benefici(cid:145)rio (cid:133) Comiss(cid:209)o ou pela Comiss(cid:209)o ao benefici(cid:145)rio. A liquida(cid:135)(cid:209)o dos pagamentos relativos a sobreestadia ou descarga expedita ser(cid:145) posteriormente efectuada entre o fornecedor e a Comiss(cid:209)o. O tempo de atracagem no porto de descarga n(cid:209)o (cid:130) revers(cid:146)vel. 7. Diversos As despesas com trabalho extraordin(cid:145)rio, se existirem, de pessoal do porto e da alf(cid:131)ndega ser(cid:209)o da conta da parte (armador/agentes respectivos ou benefici(cid:145)rios/agentes respectivos) que o solicita, mas se for solicitado pelas autoridades portu(cid:145)rias ser(cid:209)o da conta do benefici(cid:145)rio/armador na base de 50: 50. As despesas com o trabalho extraordin(cid:145)rio dos tripulantes dos navios ser(cid:209)o sempre da conta do armador. No porto de descarga, a abertura/fecho das escotilhas ser(cid:145) sempre da conta do armador, n(cid:209)o contando o tempo como tempo de atracagem. A primeira abertura e o (cid:156)ltimo fecho das escotilhas no porto de descarga devem ser feitos pelos tripulantes do navio. Seja qual for o destino das mercadorias encontradas danificadas, devem ser deitadas fora ou destru(cid:146)das, de acordo com as regras do porto, antes da sa(cid:146)da dos navios. A taxa a pagar ao organismo de gest(cid:209)o dos trabalhadores da doca ou qualquer outra taxa similar (cid:130) da conta do armador. No caso de alguns custos extra exigidos pelo armador/fretador terem de ser pr(cid:130)-financiados pelo benefici(cid:145)- rio, tais custos podem ser directamente pagos pela Comiss(cid:209)o, em nome do benefici(cid:145)rio, ao fornecedor


title: Panorama mensuel des entreprises européennes. Numéro 01/99.

eurovoc_concepts:
consumer price
foreign trade
industrial statistics
price index
trade balance


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 545/99 von Christian ROVSING Submissionen des staatseigenen dänischen Busunternehmens COMBUS A/S

eurovoc_concepts:
Denmark
State aid
bus
control of State aid
freedom to provide services
international transport
public sector
restriction on competition
social-security contribution
transport company

text: C 348/96 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 3. 12. 1999 (1999/C 348/119) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0545/99 von Christian Rovsing (PPE) an die Kommission (1. März 1999) Betrifft: Submissionen des staatseigenen dänischen Busunternehmens COMBUS A/S Ist es nach Auffassung der Kommission in Übereinstimmung mit den gemeinschaftlichen Wettbewerbsregeln, u. a. dem Verbot von Verkäufen zum Unterpreis (predatory pricing), sowie den gemeinschaftlichen Regeln betreffend staatliche Beihilfen, daß das staatseigene dänische Busunternehmen COMBUS A/S seinen Markt- anteil am dänischen Markt für vertraglichen Busverkehr von 22-25 % auf 35-40 % dadurch erhöht hat, daß es zu Unterpreisen anbietet, die teils durch staatliche Beihilfen finanziert werden, welche zur Deckung von Rentenversicherungsbeiträgen sowie Verfügungsgehältern für Personal mit Beamtenstatus bestimmt sind, teils durch Defizitfinanzierung im Hinblick auf das in den Bemerkungen zu der dänischen Gesetzesvorlage 1998-99 L127 mitgeteilte Defizit entsprechend dem Verlust von 1/3 des Eigenkapitals der Gesellschaft sowie durch weitere staatliche Beihilfen, die im Dezember 1998 festgesetzt wurden? Dadurch sind viele private Anbieter gezwungen worden, ihre Betriebe zu schließen. Wird die Kommission eine Untersuchung einleiten, wenn sie den geschilderten Sachverhalt für unzulässig hält? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (20. April 1999) Erhebt ein Unternehmen den Vorwurf, daß in bestimmten Fällen Beihilfen aus staatlichen Mitteln gewährt werden, so kann dies eine Prüfung im Rahmen der gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften für die Gewährung staatlicher Beihilfen nach sich ziehen. Die Kommission ist jedoch zur Einleitung eines Verfahrens gemäß der Artikel 92 und 93 des EG-Vertrags nur dann verpflichtet, wenn zweifelhaft ist, ob es sich tatsächlich um staatliche Beihilfen handelt und ob diese mit dem Vertrag vereinbar sind. Insbesondere Artikel 92 Absatz 1 findet nur dann Anwendung, wenn die Beihilfen durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beein- trächtigen. Der uneingeschränkte Marktzugang im Landverkehr ist nicht unmittelbar im EG-Vertrag vorgesehen, sondern nach Artikel 75 durch gemeinschaftliche Rechtsvorschriften durchzusetzen. Im Falle des Linienverkehrs mit Kraftomnibussen ist der Wettbewerb auf Gemeinschaftsebene nur offen für grenzüberschreitende Dienste und eine begrenzte Anzahl innerstaatlicher Beförderungen (Dienste für Arbeitnehmer, Schüler und Studenten B bis zum 11. Juni 1999 nur in Grenzzonen). (Die Verordnung (EWG) 2454/92 des Rates vom 23. Juli 1992 zur Festlegung der Bedingungen für die Zulassung von Verkehrsunternehmen zum Personenverkehr mit Kraft- omnibussen innerhalb eines Mitgliedstaats, in dem sie nicht ansässig sind, wurde vom Gerichtshof am 1. Juni 1994 aufgehoben (Urteil vom 1. Juni 1994, Rechtssache C-388/92, Europäisches Parlament/Rat, Slg. 1994, S. I-2081), behält jedoch bis zum Erlaß neuer einschlägiger Rechtsvorschriften durch den Rat Rechtswirkung. Die Verordnung Nr. 12/98 des Rates vom 11. Dezember 1997, die an die Stelle der Verordnung Nr. 2454/92 tritt, findet ab 11. Juni 1999 (1) Anwendung). Im Falle angeblicher staatlicher Beihilfen für den Linienverkehr mit Kraftomnibussen in geographisch begrenzten Bereichen auf dem Gebiet eines Mitgliedstaates müssen daher die Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten im Einzelfall nachgewiesen und überprüft werden. Können keine Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten nachgewiesen werden, liegt kein Verstoß gegen die Vorschriften für staatliche Beihilfen vor. (1) ABl. L 251 vom 29. 8. 1992. (1999/C 348/120) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0548/99 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Anbau der Tabaksorte „Katerini“ auch in Italien (12. März 1999) Die Kommission hat einen Vorschlag vorgelegt, der den Anbau der Tabaksorte „Katerini“ auch in Italien vorsieht. Diese Sorte gedeiht jedoch bekanntlich, wie wissenschaftlich nachgewiesen, nur unter den Boden- und Witterungsverhältnissen der Region Pieria; jeder Anbau in anderen Gebieten führt zu einer Erzeugung von Tabaken minderer Qualität und schlägt sich unverzüglich in einem Verfall der Erzeugerpreise nieder. Gedenkt die Kommission ihren Vorschlag zurückzuziehen, mit welchem die Möglichkeit des Anbaus der Tabaksorte „Katerini“ auch in Italien eröffnet werden soll?


title: WRITTEN QUESTION No. 378/99 by Viviane REDING Agonising death of dogs and cats in Asia

eurovoc_concepts:
China
Philippines
Thailand
animal skin
animal welfare
domestic animal
export
hides and furskins industry
leather


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 366/99 af Esko SEPPÄNEN Kommissionsmedlemmernes aflønning

eurovoc_concepts:
European Commission
European Commissioner
allowances and expenses
diplomatic immunity
pay
pension scheme
regulations for civil servants
tax exemption


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 452/1999 της Επιτροπής της 1ης Μαρτίου 1999 με τον οποίο καθορίζεται η ελάχιστη προς τήρηση απόδοση για τη χορήγηση ενίσχυσης στην παραγωγή κλωστικού λίνου και καννάβεως

eurovoc_concepts:
crop yield
flax
hemp
production aid

text: 2. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 54/11 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 452/1999 TGS EPITQOPGS tgr 1gr Laqt(cid:148)ou 1999 le tom opo(cid:148)o jahoq(cid:148)fetai g ek(cid:145)wistg pqor t(cid:147)qgsg ap(cid:149)dosg cia tg woq(cid:147)cgsg em(cid:148)swusgr stgm paqacyc(cid:147) jkystijo(cid:151) k(cid:148)mou jai jamm(cid:145)beyr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1308/70 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1970, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tou k(cid:148)mou jai tgr jamm(cid:145)beyr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3290/94 (2), tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 619/71 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Laqt(cid:148)ou 1971, le tom opo(cid:148)o jahoq(cid:148)fomtai oi cemijo(cid:148) jam(cid:149)mer woq(cid:147)cgsgr emisw(cid:151)seym cia to kim(cid:145)qi jai tgm j(cid:145)m- mabg (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1420/98 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 6, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 1164/89 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 28gr Apqik(cid:148)ou 1989, cia tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r swe- tij(cid:145) le tir emisw(cid:151)seir stom tol(cid:146)a tou jkystijo(cid:151) k(cid:148)mou jai tgr jamm(cid:145)beyr (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2814/98 (6), jahoq(cid:148)fei tour (cid:149)qour up(cid:149) tour opo(cid:148)our paqawyqe(cid:148)tai to dija(cid:148)yla e(cid:148)spqangr emisw(cid:151)- seym· (cid:149)ti stom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 619/71 pqobk(cid:146)petai (cid:149)ti g Epitqop(cid:147) lpoqe(cid:148) ma t(cid:145)ssei jqit(cid:147)qia cia tir sum(cid:147)heir jakkieqcgtij(cid:146)r eqcas(cid:148)er, juq(cid:148)yr jahoq(cid:148)fomtar lia ek(cid:145)wistg pqor t(cid:147)qgsg ap(cid:149)dosg· (cid:149)ti e(cid:148)mai am(cid:145)cjg ma jahieqyhe(cid:148) ek(cid:145)wistg ap(cid:149)dosg (cid:150)ste ma apoveuwho(cid:151)m oi spoq(cid:146)r jkysti- jo(cid:151) k(cid:148)mou (cid:147) jamm(cid:145)beyr pou dem apobk(cid:146)poum stgm ep(cid:148)teung paqacyc(cid:147)r akk(cid:145) apojkeistij(cid:150)r ma k(cid:145)boum ep(cid:148)pedo emisw(cid:151)- seym uxgk(cid:149)teqo ap’ (cid:149),ti oi up(cid:149)koiper aqotqa(cid:148)er jakki(cid:146)q- ceier· (cid:149)ti g ek(cid:145)wistg pqor t(cid:147)qgsg ap(cid:149)dosg cia tg woq(cid:147)cgsg emisw(cid:151)seym stgm paqacyc(cid:147) tou jkystijo(cid:151) k(cid:148)mou ap(cid:149) tgm peq(cid:148)odo 1998/99 jahoq(cid:148)stgje le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2183/97 tgr Epitqop(cid:147)r (7)· (cid:149)ti up(cid:149) to vyr tgr apojtghe(cid:148)sar elpeiq(cid:148)ar jat(cid:145) tgm em k(cid:149)cy peq(cid:148)odo, e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma apkousteuho(cid:151)m oi diat(cid:145)neir tou amt(cid:148)stoiwou jamomislo(cid:151) jai jat(cid:145) sum(cid:146)peia ma pqosaqloshe(cid:148) to ek(cid:145)wisto jahoqi- sl(cid:146)mo ep(cid:148)pedo ap(cid:149)dosgr· (cid:149)ti, avet(cid:146)qou, va(cid:148)metai (cid:149)ti e(cid:148)mai am(cid:145)cjg, cia ma up(cid:145)qnei sum(cid:146)peia, ma jahoqiste(cid:148) olo(cid:148)yr ek(cid:145)wistg pqor t(cid:147)qgsg ap(cid:149)dosg cia tg woq(cid:147)cgsg emisw(cid:151)- seym stgm paqacyc(cid:147) jamm(cid:145)beyr· (cid:149)ti, jat(cid:145) sum(cid:146)peia, e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma jataqcghe(cid:148) o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2183/97 jai ma jahoqisto(cid:151)m, ep(cid:148) tg b(cid:145)sei joim(cid:150)m aqw(cid:150)m, m(cid:146)er ek(cid:145)wi- ster pqor t(cid:147)qgsg apod(cid:149)seir cia tg woq(cid:147)cgsg emisw(cid:151)seym stgm paqacyc(cid:147) jkystijo(cid:151) k(cid:148)mou jai jamm(cid:145)beyr· (cid:149)ti, pqojeil(cid:146)mou ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg oi idia(cid:148)teqer pedojki- latij(cid:146)r sumh(cid:147)jer, e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma pqobkevhe(cid:148) g jahi(cid:146)qysg ek(cid:145)wistym apod(cid:149)seym cia tom jkystij(cid:149) k(cid:148)mo jai cia tgm j(cid:145)mmabg, pqosaqlosl(cid:146)mym stir sumh(cid:147)jer (1) EE L 146 tgr 4. 7. 1970, s. 1. (2) EE L 349 tgr 31. 12. 1994, s. 105. (3) EE L 72 tgr 26. 3. 1971, s. 2. (4) EE L 190 tgr 4. 7. 1998, s. 7. (5) EE L 121 tgr 29. 4. 1989, s. 4. (6) EE L 349 tgr 22. 12. 1998, s. 50. (7) EE L 299 tgr 4. 11. 1997, s. 4. paqacyc(cid:147)r tym juqi(cid:149)teqym joimotij(cid:150)m fym(cid:150)m jai amtapo- jqim(cid:149)lemym se ucie(cid:148)r jakkieqcgtij(cid:146)r leh(cid:149)dour· (cid:149)ti cia sjo- po(cid:151)r apko(cid:151)steusgr e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma peqioqiste(cid:148) o aqihl(cid:149)r tym diav(cid:149)qym epip(cid:146)dym ek(cid:145)wistgr pqor t(cid:147)qgsg ap(cid:149)dosgr· (cid:149)ti, pqojeil(cid:146)mou ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg oi uvist(cid:145)lemer jak- kieqcgtij(cid:146)r pqajtij(cid:146)r, id(cid:148)yr sto Gmyl(cid:146)mo Bas(cid:148)keio, e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma pqobkevhe(cid:148) cia to em k(cid:149)cy jq(cid:145)tor l(cid:146)kor leta- batij(cid:147) peq(cid:148)odor cia tg stadiaj(cid:147) jahi(cid:146)qysg ek(cid:145)wistym apod(cid:149)seym amtapojqim(cid:149)lemym se ucie(cid:148)r jakkieqcgtij(cid:146)r leh(cid:149)dour· (cid:149)ti e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma jahoqisto(cid:151)m oi ejt(cid:145)seir jai g paqacyc(cid:147) le b(cid:145)sg tir opo(cid:148)er pq(cid:146)pei ma ejtil(cid:145)tai g ap(cid:149)- dosg· tym emdew(cid:149)lemym jat’ (cid:149)ti stgm peq(cid:148)ptysg pou diapist(cid:150)metai ap(cid:149)dosg jat(cid:150)teqg ap(cid:149) tgm ek(cid:145)wistg, o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2183/97 pqobk(cid:146)- pei avem(cid:149)r, ma enet(cid:145)fomtai, am(cid:145) lelomyl(cid:146)mg peq(cid:148)ptysg oi epem(cid:146)qceier ena(cid:148)qesg jaiqij(cid:150)m sumhgj(cid:150)m jai avet(cid:146)qou tg dumat(cid:149)tgta stadiaj(cid:147)r le(cid:148)ysgr tgr em(cid:148)swusgr, le jat(cid:150)vkio p(cid:145)mtyr ap(cid:149)dosgr, j(cid:145)ty ap(cid:149) to opo(cid:148)o ma lgm jatab(cid:145)kkomtai emisw(cid:151)seir· (cid:149)ti g ek(cid:145)wistg ap(cid:149)dosg lpoqe(cid:148) ma lgm epiteuwhe(cid:148) cia pokko(cid:151)r taut(cid:149)wqo- mour k(cid:149)cour, tym opo(cid:148)ym oi lelomyl(cid:146)mer epem(cid:146)qceier let(cid:145) dusjok(cid:148)ar enajqib(cid:150)momtai· (cid:149)ti paq(cid:145) oqisl(cid:146)mer lei(cid:150)seir tgr ek(cid:145)wistgr ap(cid:149)dosgr pou sumep(cid:145)cetai o paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r, oi ep(cid:148)lawer ejt(cid:145)seir dem ha pq(cid:146)pei ma apojkeisho(cid:151)m pk(cid:147)qyr ap(cid:149) tg k(cid:147)xg emisw(cid:151)seym jai ha pq(cid:146)pei ma apotek(cid:146)- soum amtije(cid:148)lemo em(cid:148)swusgr leiyl(cid:146)mou (cid:151)xour· (cid:149)ti e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma apovasishe(cid:148) emia(cid:148)o ep(cid:148)pedo leiyl(cid:146)mgr em(cid:148)- swusgr pou ma evaql(cid:149)fetai e(cid:151)joka jai ma lg sumep(cid:145)cetai j(cid:148)mgtqo se sw(cid:146)sg le tir emisw(cid:151)seir pou pqobk(cid:146)pomtai cia tir koip(cid:146)r aqotqa(cid:148)er jakki(cid:146)qceier· (cid:149)ti g epitqop(cid:147) diawe(cid:148)qisgr tou k(cid:148)mou jai tgr j(cid:145)mmabgr dem diat(cid:151)pyse cm(cid:150)lg stgm pqohesl(cid:148)a pou (cid:149)qise o pq(cid:149)edq(cid:149)r tgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 G em(cid:148)swusg stgm paqacyc(cid:147) jkystijo(cid:151) k(cid:148)mou jai g em(cid:148)- swusg stgm paqacyc(cid:147) jamm(cid:145)beyr woqgco(cid:151)mtai l(cid:149)mo cia tir ejt(cid:145)seir tym opo(cid:148)ym g ap(cid:149)dosg se lg ejjojjisl(cid:146)mo (cid:145)wuqo k(cid:148)mou (cid:147) lg ejjojjisl(cid:146)mo (cid:145)wuqo jamm(cid:145)beyr e(cid:148)mai (cid:148)sg (cid:147) am(cid:150)teqg pqor ta jatyt(cid:146)qy ek(cid:145)wista ep(cid:148)peda: — cia tir ejt(cid:145)seir pou bq(cid:148)sjomtai stg Ceqlam(cid:148)a, stgm Austq(cid:148)a, sto B(cid:146)kcio, stg Dam(cid:148)a, stg Vimkamd(cid:148)a, stg Cakk(cid:148)a, stgm Iqkamd(cid:148)a, sto Kounelbo(cid:151)qco, stir J(cid:145)ty W(cid:150)qer, sto Gmyl(cid:146)mo Bas(cid:148)keio jai stg Sougd(cid:148)a: 2,5 t(cid:149)moi am(cid:145) ejt(cid:145)qio, — cia tir ejt(cid:145)seir pou bq(cid:148)sjomtai sta up(cid:149)koipa jq(cid:145)tg l(cid:146)kg: 1,5 t(cid:149)moi am(cid:145) ejt(cid:145)qio. L 54/12 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 2. 3. 1999 P(cid:145)mtyr, g ek(cid:145)wistg ap(cid:149)dosg se lg ejjojjisl(cid:146)mo (cid:145)wuqo k(cid:148)mou pqosaql(cid:149)fetai sta aj(cid:149)kouha ep(cid:148)peda cia tir ejt(cid:145)- seir pou bq(cid:148)sjomtai sto Gmyl(cid:146)mo Bas(cid:148)keio: a) cia tgm peq(cid:148)odo 1999/2000: 1,5 t(cid:149)moi am(cid:145) ejt(cid:145)qio· b) cia tgm peq(cid:148)odo 2000/01: 2 t(cid:149)moi am(cid:145) ejt(cid:145)qio. (cid:129)qhqo 2 1. Ha kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg g l(cid:146)sg ap(cid:149)dosg, se lg ejjojji- sl(cid:146)mo (cid:145)wuqo, tym ejt(cid:145)seym pou apoteko(cid:151)m to amtije(cid:148)lemo tgr a(cid:148)tgsgr paqow(cid:147)r em(cid:148)swusgr (cid:147), stgm peq(cid:148)ptysg pou o fgt(cid:150)m em(cid:148)swusg e(cid:148)mai paqacyc(cid:149)r jat(cid:145) tgm (cid:146)mmoia tou (cid:145)q- hqou 3a stoiwe(cid:148)o b) tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 619/71, tym ejt(cid:145)seym ej(cid:145)stou idiojt(cid:147)tg (cid:147) voq(cid:146)a ceyqcij(cid:147)r ejle- t(cid:145)kkeusgr le tom opo(cid:148)o (cid:146)wei sum(cid:145)xei sulb(cid:149)kaio jakki(cid:146)q- ceiar k(cid:148)mou. 2. G l(cid:146)sg ap(cid:149)dosg tgr paqacq(cid:145)vou 1 e(cid:148)mai (cid:148)sg pqor tgm pos(cid:149)tgta tou lg ejjojjisl(cid:146)mou aw(cid:151)qou pou e(cid:148)mai (cid:146)toilo pqor letapo(cid:148)gsg, (cid:149)pyr fuc(cid:148)fetai stgm e(cid:148)sodo tou amt(cid:148)stoi- wou eqcostas(cid:148)ou, diaiqo(cid:151)lemg le tgm (cid:146)jtasg se ejt(cid:145)qia. P(cid:145)mtyr, — stgm peq(cid:148)ptysg pou g sucjolid(cid:147) tou aw(cid:151)qou c(cid:148)metai wyqist(cid:145) ap(cid:149) tour j(cid:149)jjour, to b(cid:145)qor tym j(cid:149)jjym pqo- st(cid:148)hetai sto b(cid:145)qor tou (cid:145)wuqou pou eis(cid:146)qwetai stgm epiwe(cid:148)qgsg letapo(cid:148)gsgr jai — stgm peq(cid:148)ptysg pou g sucjolid(cid:147) tou aw(cid:151)qou c(cid:148)metai le lgwam(cid:147) pou g (cid:148)dia ejteke(cid:148) diawyqisl(cid:149) tgr (cid:148)mar jai tym leq(cid:150)m pou peqi(cid:146)woum kicm(cid:148)mg, to b(cid:145)qor tou (cid:145)wuqou amti- jah(cid:148)statai ap(cid:149) to sumokij(cid:149) b(cid:145)qor tym diav(cid:149)qym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou pqoj(cid:151)ptoum ap(cid:149) tgm amyt(cid:146)qy eqcas(cid:148)a. Se peq(cid:148)ptysg pou e(cid:148)mai ad(cid:151)mato ma fuc(cid:148)fomtai ta l(cid:146)qg tou l(cid:148)swou pou peqi(cid:146)woum kicm(cid:148)mg, to jq(cid:145)tor l(cid:146)kor, kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg apotek(cid:146)slata amtistoiwo(cid:151)mta se oqh(cid:146)r jakkieqcgtij(cid:146)r pqajtij(cid:146)r, apovas(cid:148)fei to ep(cid:148)lawo b(cid:145)qor sumaqt(cid:147)sei em(cid:149)r sumtekest(cid:147) pou jahoq(cid:148)fetai le b(cid:145)sg tir diemeqco(cid:151)lemer epit(cid:149)pou epakghe(cid:151)seir, (cid:149)pyr jai tir tewmij(cid:146)r pqodiacqav(cid:146)r tgr up(cid:149)xg lgwam(cid:147)r. 3. G t(cid:147)qgsg tgr ek(cid:145)wistgr ap(cid:149)dosgr pq(cid:146)pei ma jahoqi- ste(cid:148) le b(cid:145)sg ta dedol(cid:146)ma pou amav(cid:146)qomtai stir paqacq(cid:145)- vou 1 jai 2, ta opo(cid:148)a pqim tgm gleqolgm(cid:148)a pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) to jq(cid:145)tor l(cid:146)kor jai pqo tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou tgr swetij(cid:147)r peqi(cid:149)dou. Stgm peq(cid:148)ptysg jat(cid:145) tgm opo(cid:148)a dem tgqe(cid:148)tai g ek(cid:145)wistg ap(cid:149)dosg le b(cid:145)sg ta em k(cid:149)cy dedol(cid:146)ma, to jq(cid:145)tor l(cid:146)kor pkgqovoqe(cid:148) tom emdiaveq(cid:149)lemo jai, jat(cid:149)pim ait(cid:147)se(cid:150)r tou, kalb(cid:145)mei up(cid:149)xg, let(cid:145) ap(cid:149) epit(cid:149)pia epak(cid:147)heusg, to ejtil(cid:150)lemo b(cid:145)qor tym apohel(cid:145)tym pou jat(cid:146)wei swetij(cid:145) le tgm em k(cid:149)cy peq(cid:148)odo. (cid:129)qhqo 3 Stgm peq(cid:148)ptysg lg t(cid:147)qgsgr tgr ek(cid:145)wistgr ap(cid:149)dosgr tou (cid:145)qhqou 1, g pqor jatabok(cid:147) em(cid:148)swusg cia tir ep(cid:148)lawer ejt(cid:145)- seir leio(cid:151)tai jat(cid:145) 65 %. (cid:129)qhqo 4 O jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2183/97 jataqce(cid:148)tai ap(cid:149) tgm 1g Auco(cid:151)stou 1999. (cid:129)qhqo 5 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm (cid:146)bdolg gl(cid:146)qa ap(cid:149) tg dglos(cid:148)eus(cid:147) tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. Evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tgm peq(cid:148)odo 1999/2000 jai let(cid:145). O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 1 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r