title: A Bizottság 362/1999/EK rendelete (1999. február 18.) a Kínai Népköztársaságból, Indiából, Mexikóból, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és az egyes magyarországi és lengyelországi exportáló termelők által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

formats: html pdf print

text: 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 3 31999R0362 L 45/8 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 2. 19. A BIZOTTSÁG 362/1999/EK RENDELETE (1999. február 18. ) a Kínai Népköztársaságból, Indiából, Mexikóból, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és az egyes magyarországi és lengyelországi exportáló termelők által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 905/98/EK rendelettel (1) módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (2), és különö- sen annak 7. és 8. cikkére, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) A. ELJÁRÁS 1998. május 20-án a Bizottság az Európai Közösségek Hiva- talos Lapjában (3) közzétett értesítéssel bejelentette, hogy dömpingellenes vizsgálatot kezdeményez a Kínai Népköz- társaságból (a továbbiakban: KNK), Indiából, a Koreai Köz- társaságból (a továbbiakban: Korea), Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek a Közös- ségbe irányuló behozatala tekintetében. 1998. július 30-án a Bizottság hasonlóképpen bejelentette, hogy dömpingellenes vizsgálatot kezdeményez ugyanezen termék Magyarországról, Mexikóból és Lengyelországból származó behozatala tekintetében (4). (2) A vizsgálatokat az Európai Unió Drótkötél Iparágainak (EWRIS) összekötő bizottsága által a közösségi drótkötél- és kábelgyártás nagy többségét képviselő közösségi terme- lők nevében 1998 áprilisában és júniusában benyújtott két kérelem alapján kezdeményezték. A kérelmek az említett termékkel kapcsolatban bizonyították a dömpinget és az ebből eredő súlyos kárt, és a konzultációt követően úgy ítélték meg, hogy megfelelően indokolt a vizsgálat kezde- ményezése. Ezt követően a dömping és az okozott kár elemzése céljá- ból helyénvalónak tartották a két vizsgálat összevonását (lásd a (6) preambulumbekezdést). (3) A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmező közösségi termelőket, az exportáló termelőket és importőröket, az (1) HL L 128. , 1998. 4. 30. , 18. o. (2) HL L 56. , 1996. 3. 6. , 1. o. (3) HL C 155. , 1998. 5. 20. , 11. o. (4) HL C 239. , 1998. 7. 30. , 3. o. ismert érintett beszállítókat és felhasználókat, valamint az érintett szövetségeket és az exportáló országok képviselőit. Az érdekelt feleknek a kezdeményezésről szóló értesítés- ben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek. Meghallgatást biztosítottak minden olyan félnek, aki azt igényelte. (4) A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek. Tekintettel a kérelmező közösségi termelők nagy számára és a 384/96/EK rendelet (a továbbiakban: az alap- rendelet) 6. cikkének (9) bekezdésében megállapított határ- időkre, a Bizottság úgy határozott, hogy a kár kivizsgálá- sát az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a kérelmező közösségi termelők mintája alapján végzi el. A Bizottság az érintett országok 21 exportáló termelőjétől, valamint három importőrtől és a beszállítói iparág három beszállí- tójától kapott választ. A felhasználói iparágtól nem érke- zett válasz. (5) A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, a kár és a közösségi érdek előzetes meghatározásához szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett a következő vállalatok telephelyein: A. Kérelmező közösségi termelők a) Dánia Randers Rebslageri b) Franciaország Trefileurope c) Németország BTS Drahtseile GmbH d) Olaszország Redaelli Tecnacordati SpA e) Spanyolország Trenzas y Cables SL f) Egyesült Királyság Bridon International Limited 4 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/31. kötet B. Exportáló termelők a) Magyarország Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskolc b) India Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Calcutta Mohatta & Heckel, Mumbai c) Korea Kiswire Ltd, Szöul és Pusan Manho Rope & Wire Ltd, Pusan Chung Woo Rope Co. , Ltd, Pusan Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd, Suncheon d) Mexikó Aceros Camesa SA de CV, Mexikó Cablesa SA de CV, Queretaro Az utóbbi vállalatnál végzett vizsgálat alapján meg- állapították, hogy a vizsgálati időszakban nem exportálta az érintett terméket, következésképpen a dömpingellenes eljárásban sem érintett. e) Lengyelország Drumet SA, Wloclawek „Linodrut” csoport (1) f) Dél-Afrika Haggie Rand Limited, Cleveland C. Az érintett importőrök a) India: exportőrökkel kapcsolatban álló közösségi Usha Martin Europe Limited (Egyesült Királyság) Usha Martin Scandinavia (Dánia) b) Korea: Kiswire Europe BV (Hollandia) c) Dél-Afrika Haggie Rand Europe (Belgium) Le Lis (Belgium) (6) A dömping vizsgálata mindkét eljárás tekintetében az 1997. január 1-jétől 1998. március 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). (1) A dömpingellenes eljárás a csoport következő vállalatait érinti: – – – Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut” Spólka Akcyjna, Fabryka Lin i Drutów „Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia, Fabryka Lin i Drutów „Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnos- cia, A kár vizsgálata az 1994. január 1-jétől 1998. március 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a bázisi- dőszak). B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK 1. Az érintett termék (7) Az érintett termék a 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötelek és kábelek, beleértve a zárt szerkezetű kötelet is, kizárva viszont a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket (a továbbiakban az ipari kifejezést használva: acél drótkötelek vagy ADK). Ezek jelenleg a 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 és 7312 10 99 KN-kód alá sorolhatók. Az ADK három alapvető összetevőből áll: a sodratot alkotó acéldrótból, a mag köré tekert sodratból, valamint a mag- ból. Az összetevők kidolgozása az ADK tervezett alkalma- zásának fizikai követelményeitől függ. Egyes esetekben egy sodrat is használható ADK-ként. A drótkötélnek különböző minőségű változatai vannak, változó szakítószilárdsággal, illetve átmérővel. A drótkötél lehet galvanizált (azaz cinkkel bevont) vagy fényes. különböző A sodratot több drót szoros összetekerésével állítják elő, amelyeket vagy alakzatokba („standard”, „seal”, „filler” és „warrington”) ren- dezik el. Az ADK egyes típusainak tulajdonságait a drót- kötél mennyisége, mérete, minősége és az adott elrendezés határozza meg. geometriai mintákba A sodratokat általában egy mag köré tekerik, amely készül- het (természetes vagy szintetikus) rostból, acélból vagy e kettő kombinációjából. Az ADK-nak más jellemzői is vannak, úgy mint a sodrás- irány, az előformázás vagy annak hiánya, valamint más speciális tulajdonságok (pl. kompakt, kábelsodratú, a csa- varással szemben ellenálló). Keresztmetszetük általában kör alakú, de négyszögletes is lehet. Az ADK lehet hosszra vágott, szerelvényekkel (kampó , gyűrű) ellátott, illetve műanyag bevonatú. Az ADK-t számos célra használják fel, például általános célokra, a halászatban, a tengeri/belvízi hajózásban, a kőolaj- és földgázágazatban, a bányászatban, az erdészet- ben, a légi közlekedésben, a magas- és mélyépítés során, az építőiparban, valamint a felvonók gyártásához. A külön- böző felhasználások és a fizikai jellemzők terén megfigyel- hető kisebb eltérések ellenére ezek a termékek egy termék- nek tekinthetők. 2. Hasonló termék – Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut” Bytom Spólka z organic- zona odpowiedzialnoscia, – Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet” spólka z organic- zona odpowiedzialnoscia. (8) Bár néhány exportáló termelő azt állította, hogy a külön- böző exportáló országokból érkező érintett termékek nem voltak hasonló termékek, a Bizottság megállapította, hogy az ADK különféle típusainak (lásd a fenti leírást) alapvető 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 5 fizikai és műszaki jellemzőiben nem mutatkozott jelentős eltérés. Az ADK alkalmazásai és felhasználása tekintetében megállapították, hogy bár a felhasználó iparágak skálája széles, lényegében valamennyi ADK felhasználása mege- gyezik. Megállapították, hogy a Magyarországon, Indiában, Koreá- ban, Mexikóban, Lengyelországban és Dél-Afrikában gyár- tott és a belföldi piacon értékesített ADK, valamint a közös- ségi iparág által gyártott és értékesített ADK ugyanazokkal a fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint ugyanazzal a felhasználással rendelkezik, mint az érintett országokból a Közösségbe exportált ADK. Ezen túlmenően az egyes ter- méktípusokkal kapcsolatban megállapították, hogy az érin- tett országokból a Közösségbe importált ADK felcserélhető a Közösségben gyártottakkal. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében valamennyi ADK hasonló terméknek minősül. C. DÖMPING 1. Rendes érték a) Általános módszer (KNK, Magyarország, India, Korea, Mexikó, Lengyelország, Dél-Afrika és Ukrajna) értékesítések során ténylegesen kifizetett súlyozott átlagá- rak alapján számították ki. (10) Azoknál a terméktípusoknál, ahol a belföldi értékesítések volumene nem érte el a Közösségbe exportált volumen 5 %-át, vagy ahol a nyereséges belföldi értékesítések volu- mene 10 %-nál kevesebb volt, a szóban forgó terméktípus belföldi értékesítéseit az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdé- sének 4. pontja értelmében elégtelennek tekintették, és így figyelmen kívül hagyták. Ebben az esetben a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően az érintett ország más termelői által a megfelelő terméktípus rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított reprezen- tatív belföldi értékesítése során felszámított árak súlyozott átlaga alapján számították ki. (11) Ahol a terméktípusonkénti értékesítés elégtelen volt, illetve az érintett ország más termelői nem reprezentatív mennyi- ségben értékesítették a típust a hazai piacon, a rendes érté- ket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével össz- hangban az érintett exportáló termelőnek a szóban forgó exportált terméktípussal kapcsolatos költségei plusz az ésszerű értékesítési, általános és igazgatási költségek (SGA- költségek) és nyereség alapján határozták meg. Az SGA- költségeket a reprezentatív belföldi értékesítések, a haszon- kulcsot pedig a forgalomban lebonyolított reprezentatív értékesítések alapján határoz- ták meg. rendes kereskedelmi (9) A rendes érték meghatározása érdekében először a vizsgá- latban érintett országok minden egyes exportáló termelője esetében megállapították, hogy az érintett termék belföldi értékesítéseinek összmennyisége az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően reprezentatív volt-e, azaz ezek az értékesítések meghaladták-e az érintett termék a Közösségbe irányuló értékesítési volumenének 5 %-át. (12) Ezt követően megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok teljes belföldi értékesítésének volumene ugyanazon típus Közösségbe irányuló export értékesítésének legalább 5 %-át tette-e ki. Az 5 %-os követelményt teljesítő termékek esetében meg- vizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően értékesítést bonyolítottak-e le rendes kereskedelmi forgalomban. mennyiségű megfelelő b) A rendelkezésre álló információk felhasználása (India és Lengyelország) Egy indiai és egy lengyelországi exportáló termelő nem adott megfelelő információkat a rendes értékről; különö- sen a termelési költségre vonatkozó adatok voltak hiányo- sak. E körülményekre tekintettel az alaprendelet 18. cikké- nek (1) és (5) bekezdése alapján az e vállalatokkal kapcsolatos rendes értéket a rendelkezésre álló informá- ciók alapján kellett megállapítani. Ideiglenesen úgy hatá- roztak, hogy ehhez az érintett ország más exportáló ter- melőire kapcsolatos rendes információk biztosítják a legmegfelelőbb alapot. vonatkozó értékkel c) Analóg ország a nem piacgazdasági alapon működő országok esetében (KNK és Ukrajna) Amennyiben az egységköltség feletti áron lebonyolított belföldi értékesítés volumene terméktípusonként legalább az értékesítés 80 %-át tette ki, a rendes értéket az összes belföldi értékesítés ténylegesen kifizetett súlyozott átlagára alapján állapították meg. Ahol a nyereséges tranzakciók aránya nem érte el a 80 %-ot, de meghaladta az értékesí- tések 10 %-át, a rendes értéket a fennmaradó nyereséges (13) Mivel a KNK-t és Ukrajnát nem tekintették piacgazdasági alapon működő országnak, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a rendes értéket egy piacgazda- sággal rendelkező harmadik ország adatai alapján kellett javasolta, és a megállapítani. A kérelmező Norvégiát 6 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/31. kötet vizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítés is ezt az orszá- got említette. Az értesítésben kitűzött határidőn belül egy kínai exportáló termelő kifogásolta a javaslatot, és alterna- tív megoldásként Indiát javasolta. Egy ukrán termelő is kifogást emelt, és Törökországot javasolta. A javaslatok vizsgálata során megállapították, hogy Norvé- gia nem felel meg analóg országként, mivel csak egy ter- melővel és korlátozott mennyiségű behozatallal rendelke- zik, így a verseny erősen korlátozott ezen a piacon; ráadásul maga a hazai piac is nagyon kicsinek bizonyult. Vizsgálatot végeztek annak megállapítására, hogy mennyi- ben van lehetőség az Egyesült Államokra vonatkozó ren- des érték felhasználására, mivel ott széles termékskálát kínálnak a versengő piacon. Az Egyesült Államokban meg- keresett vállalatok közül csak egy egyezett bele az együtt- működésbe. A vizsgálat során azonban kiderült, hogy az együttműködés foka e termelő esetében sem volt elegendő ahhoz, hogy a Bizottság minden egyes terméktípus tekin- tetében kielégítően ellenőrizhesse az Egyesült Államok pia- cán fizetett árakat, valamint a termelési költségeket. Törökország megfelelő Ezzel egyidejűleg a Bizottság megvizsgálta, hogy Thaiföld vagy országnak tekinthető-e. Számos vállalattal felvették a kapcsolatot, azonban a Bizottság erőfeszítései ellenére a vállalatok elu- tasították az együttműködést. analóg E körülményekre tekintettel úgy határoztak, hogy az eljá- rásban érintett, piacgazdasággal rendelkező országok egyi- kének adatait kell felhasználni. A legalkalmasabb analóg országnak az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének meg- felelően Indiát találták. Méretét tekintve az indiai hazai piac a legnagyobb, amelyen jelentős számú helyi termelő ver- senyez; másrészt a Közösségbe irányuló kínai és ukrán kivitelhez viszonyítva az érintett termék indiai belföldi értékesítése a leginkább reprezentatív. árak alapján számították ki, amelyen az importált termék első független közösségi vásárlónak történő viszonteladá- sát lebonyolították. A behozatal és az viszonteladás között felmerülő valamennyi költség tekintetében elvégezték a kii- gazítást, beleértve az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó ésszerű összeget is. A nyereség szintjét az érin- tett termék együttműködő független közösségi importőrei által benyújtott adatok alapján határozták meg, amenny- iben ezeket az információt megbízhatónak és reprezenta- tívnak tekintették. b) Egyéni elbánás (KNK) (16) Négy együttműködő kínai termelő egyéni elbánást kérel- mezett, azaz külön exportár megállapítását, és annak alap- ján az egyedi dömpingkülönbözet kiszámítását kérte. A Bizottság ellenőrizte, hogy ezek a vállalatok jogilag és ténylegesen is olyan mértékben függetlenek-e a kínai állam- tól, mint egy piacgazdasággal rendelkező ország vállalatai. E célból a tulajdonviszonyokra, a vállalatirányításra, a fel- ügyeletre és a kereskedelmi és üzletpolitika meghatározá- sára vonatkozó kérdéseket intéztek a vállalatokhoz. Az érintett négy vállalat nem tudta elfogadható módon iga- zolni a Bizottságnak, hogy megfelelő mértékben függetle- nek a kínai hatóságoktól. Mindenekelőtt a vállalati tőke és a termelőberendezések vannak állami tulajdonban. Egy vállalat kivételével – ahol viszont a vállalati alapszabály alapján egyértelműen kiderült, hogy a lényeges kérdések- ben az állam gyakorolja a döntéshozatali jogkört – a vál- lalatok nem mutatták be az „alapító okirat” másolatát. A fentiek alapján a Közösségbe irányuló kínai és ukrán kivitel rendes értékét az indiai piacon a független fogyasz- tók által fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. Ezért nem lehetett megállapítani, hogy ezek a vállalatok függetlenül működtek-e a kínai hatóságoktól, szabadon határoztak-e a bérekről, a termelésről és az árpolitikáról, és különösen a hazai vagy exportpiacokon értékesített mennyiségekről. 2. Exportár a) Általános módszer (14) Amennyiben a Közösségbe irányuló kivitelt közvetlenül a független fogyasztóknak értékesítették, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az e fogyasztók által ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. (15) Indiában, Koreában és Dél-Afrikában az exportárat az alap- rendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon Ezért úgy határoztak, hogy e négy vállalat esetében adható az egyéni elbánás. 3. Összehasonlítás (17) A korrekt összehasonlítás érdekében megfelelően kiigazí- tották az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése alapján megállapított különbségeket: a közvetett adókat, a szállí- tási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási, járulékos, cso- magolási és hitelköltségeket, valamint az ügyfélszolgálattal kapcsolatos költségeket és a jutalékokat. 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 7 (18) Három koreai vállalat, a magyar vállalat és egy indiai vál- lalat az importterhek tekintetében kiigazítást kért. Ezt a magyar vállalat és a koreai vállalatok esetében elfogadták, kivéve azt a vállalatot, amelyik nem tudta bizonyítani, hogy közvetlen összefüggés áll fenn a belföldi piacon értékesí- importált tett érintett termék gyártásához felhasznált, nyersanyagok és az importterhek tekintetében kért kiiga- zítás között. Az indiai vállalat kérését elutasították, mivel nem tudta bizonyítani, hogy egyes nyersanyagok – főként a cink – behozatalakor vámot fizetett, és ezeket a nyersa- nyagokat ténylegesen feldolgozta a hazai piacon értékesí- tett érintett termékbe. (19) A dél-afrikai vállalat és egy lengyel vállalat a kereskedelem szintjei közötti különbségek tekintetében kért kiigazítást. A dél-afrikai vállalat arra alapozta kérelmét, hogy a belföldi értékesítései közvetlenül a független fogyasztók számára történtek, illetve leányvállalatokon keresztül bonyolította le azokat, szemben az export értékesítésekkel, ahol nagy- kereskedőknek adták el az érintett terméket, amelyek tovább értékesítették azt. A leányvállalatokon keresztül lebonyolított értékesítéssel kapcsolatban azt állították, hogy azok átfogóbb funkciót töltöttek be, a felszámított árak pedig magasabbak voltak, mint a közvetlenül a gyár- telepi paritáson lebonyolított értékesítés árai. Ezt a kérel- met nem hagyták jóvá, mivel a vállalat nem tudta bizonyí- tani, hogy a hazai piacon következetesen árkülönbség mutatkozna a független fogyasztóknak történő, illetve a leányvállalatokon keresztül lebonyolított értékesítések között. (20) Az egyik lengyel vállalat azt állította, hogy a Közösségbe irányuló kivitelt forgalmazó vállalatoknak és nagykereske- dőknek értékesítette, akik nagy tételben vásároltak, míg a hazai piacon olyan forgalmazó vállalatoknak és végfelhasz- nálóknak értékesítette az érintett terméket, akik viszont kis mennyiségben vásároltak. A vállalat azonban nem bizonyí- totta az állítólag különböző fogyasztói csoportok funkciói között, és azt sem, hogy az exportáló ország hazai piacán a különböző kereskedelmi szinteken alkalmazott árak között következetes és határozott különbség lenne. Követ- kezésképpen a kiigazítást nem tekintették indokoltnak. (21) Az egyik indiai vállalat azt állította, hogy a hitelköltségek kiszámításakor a Bizottságnak inkább a tényleges fizetési időpontot kellet volna figyelembe vennie, nem pedig a számlán szereplő fizetési határidőt és feltételeket. Ezt az állítást elutasították, mivel úgy ítélték meg, hogy a tényle- ges fizetési időpontot nem kell figyelembe venni a felszá- mított árak meghatározásakor, szemben a számlán mega- dott fizetési határidővel és feltételekkel. (22) A dél-afrikai vállalat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdé- sének j) pontja alapján a valutaátváltás tekintetében kiiga- zítást kért azzal az indokkal, hogy a dél-afrikai rand felér- tékelése miatt az európai valutákhoz viszonyítva ki kellett igazítani az exportárakat a VI alatt. Ezt az állítást elutasí- tották, mivel a valutaárfolyamok ingadozása nem volt állandó. (23) A fent említett lengyel vállalat a rendes érték kiigazítását kérte azon az alapon, hogy belföldi értékesítései elsősor- ban készletekből származtak, és ezért költségek jelentkez- tek e készlet finanszírozásában, míg az exportpiac részére rendelésre gyártott. Ezt a kiigazítást az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján kérelmezték. Mivel a vállalat nem mutatta be, hogy a finanszírozási költségek különbségei hogyan érintették az árak összehasonlítható- ságát, és azt sem bizonyította, hogy a fogyasztók emiatt következetesen eltérő árakat fizettek volna a hazai piacon, a kérelmet nem lehetett elfogadni. 4. Dömpingkülönbözetek a) Módszer (24) Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát terméktípusonként összeha- sonlították a súlyozott átlag exportárral gyártelepi paritá- son, a kereskedelem azonos szintjén. Ez az összehasonlí- ország kivételével tás Korea tekintetében kimutatta a dömpinget. valamennyi érintett (25) Azoknak a vizsgálatban érintett nem együttműködő válla- latoknak az esetében, akik nem válaszoltak a Bizottság kér- dőívére, nem jelentkeztek a vizsgálat során, illetve nem nyújtották be a szükséges információkat, az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg a döm- pingkülönbözetet. Annak érdekében, hogy a jelenlegi vizsgálat keretében meghatározzák az együttműködés mértékét, összehasonlí- tották a Közösségbe irányuló kivitel volumenére vonat- kozó Eurostat-adatokat az együttműködő exportáló terme- lők által benyújtott adatokkal. Ennek eredményeként a vizsgálatban érintett valamennyi országgal kapcsolatban megállapították, hogy azok együttműködési készsége álta- lában magas volt. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a nem együttműködő vállalatok tekintetében a legmagasabb, illetve az érintett ország együttműködő exportáló termelő- ire megállapított dömpingkülönbözetet kell rögzíteni, mivel semmi sem engedett arra következtetni, hogy egy nem együttműködő termelő dömpingje alacsonyabb a megállapított legmagasabb szintnél. 8 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/31. kötet A fenti megközelítést azért is szükséges, hogy elkerüljék az együttműködés elmaradásának jutalmazását, és hogy ne adjanak lehetőséget az intézkedések kijátszására. b) A dömpingkülönbözetek szintje (26) A közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet ideiglenesen megállapított mértéke a következő: KNK: (27) Magyarország: 74,8 %. – Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi 33,9 %, Rt: – Nem együttműködő exportáló termelők: 33,9 %. (28) India: – Usha Martin Industries & Usha Beltron 39,8 %, Ltd: – Mohatta & Heckel: 40,2 %, – Nem együttműködő exportáló termelők: 40,2 %. (29) Korea: – Kiswire Ltd: – Manho Rope & Wire Ltd: – Chung Woo Rope Co. , Ltd: – Chung Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd: Ezek a különbözetek elhanyagolhatók. 1,2 %, 0,1 %, 0,2 %, 0,4 %. (30) Mexikó: – Camesa SA de CV: 95,6 %, – Nem együttműködő exportáló termelők: 95,6 %. (31) Lengyelország: – Drumet SA: – „Linodrut” csoport: 35,0 %, 56,1 %, – Nem együttműködő exportáló termelők: 56,1 %. (32) Dél-Afrika – Haggie Rand Limited: 132 %, – Nem együttműködő exportáló termelők: 132 %. (33) Ukrajna: 54,8 %. D. KÖZÖSSÉGI IPARÁG 1. Közösségi termelés (34) Az exportáló termelők közül többen állították, hogy az termelőt az alaprendelet egyik kérelmező közösségi 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja és (2) bekezdése alapján ki kellene zárni a közösségi iparág meghatározá- sából, mert üzleti kapcsolatban áll az egyik importőrrel és az egyik forgalmazó/kereskedelmi vállalatlánccal, amely a bázisidőszak alatt a vizsgálatban érintett országokból importálta az érintett terméket a Közösségbe. Meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó kérelmező közös- ségi termelő a bázisidőszak során a maga részéről egyálta- lán nem importálta az érintett terméket. A csoport kereskedelmi vállalatainak behozatalai tekinte- tében a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó kérelmező közösségi termelő valóban része volt annak a vállalatcsoportnak, amely forgalmazó vállalatokat és egy importőrt is magában foglalt, és ezek a vizsgálati időszak során importáltak ADK-t az érintett országokból. Azt is megállapították, hogy a csoport szerkezete megváltozott 1994 és a VI között. Azonban a szóban forgó kérelmező közösségi termelő, az importőr és a forgalmazó vállalatok az egész bázisidőszak alatt ugyanahhoz a holdinghoz tar- toztak, ezért üzleti kapcsolatban álló vállalatoknak tekin- tendők. A Bizottság megvizsgálta a csoport szerkezetét, és nem találta kizártnak, hogy a kapcsolatban álló vállalatok között közvetlenül vagy a közös részvénytársaság révén fennáll- hatott egy bizonyos fokú ellenőrzés. A Bizottság megálla- pította, hogy a VI során a kapcsolatban álló vállalatok által végzett dömpingelt behozatalok volumene a közösségi fogyasztás 2 %-át, a harmadik országokból származó teljes behozatal 6 %-át és a kérelmező közösségi termelő terme- lési volumenének mindössze 11 %-át tette ki. Ebből követ- kezik, hogy a kérelmező közösségi termelő fő tevékeny- sége az ADK termelése. Az érintett kérelmező közösségi termelő közösségi piaci magatartása tekintetében a Bizottság azt állapította meg, hogy a szóban forgó kérelmező közösségi termelőt, annak ellenére, hogy valószínűleg ellenőrizték, a dömpingelt behozatalok következtében ugyanazok a káros hatások érték, mint a jelenlegi vizsgálat során vizsgált többi kérel- mező közösségi termelőt. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érintett vállalat közösségi piaci kereske- delmi magatartása a szóban forgó behozatalok tekinteté- ben nem különbözött jelentős mértékben a többi kérel- mező közösségi termelőétől. Megállapították, hogy a szóban forgó kérelmező közösségi termelő árainak az érin- tett országokból származó behozatalok a VI során követ- kezetesen és jelentős mértékben alákínáltak (a feltárt áralá- kínálás súlyozott átlaga 75,8 % volt). Ezért úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó kérelmező közösségi termelő nem részesült jogtalanul az érintett behozatalok előnyeiből, és nem volt védve a dömping káros hatásaitól sem. 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 9 A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy semmi nem indokolja a szóban forgó kérelmező közösségi ter- melő kizárását a teljes közösségi termelésből. Vornbäumen-Stahlseile GmbH és Wadra GmbH (mindkét esetben Németország). (35) A Bizottság megállapította, hogy a vizsgálati időszak során egyes kérelmező közösségi termelők különféle, Közös- ségen kívüli forrásokból is vásároltak ADK-t, többek között az érintett országokból. E behozatalok azonban a teljes ter- melésnek csak elhanyagolható hányadát képviselték (a kérelmező közösségi termelők teljes ADK-termelésének kevesebb mint 1 %-át). A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ezek a beszerzések összhangban voltak azoknak a termelőknek a szokásos kereskedelmi gyakorlatával, akik- nek kis részben behozatalból kellett kiegészíteniük termékskálájukat. Ezekre a behozatalokra azért volt szük- ség, hogy a termékek teljes skáláját kínálva versenyképesek maradhassanak a közösségi piacon. (36) A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közös- ségi termelést azok a vállalatok alkotják, amelyek a vizsgá- lat idején ADK-t termelt a Közösségben. E vállalatokat a továbbiakban a közösségi termelőkként említik. 2. A közösségi iparág (37) A kérelmet támogató kistermelők egy része nem válaszolt a Bizottság kérdőívére. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közösségi iparágat úgy hatá- rozták meg, hogy az a többi együttműködő termelőt fog- lalja magában. (38) Ennek alapján a közösségi iparág a következő 20 kérel- mező közösségi termelőt foglalja magában: Bremer Draht- seilerei Lüling GmbH (Németország), Bridon International Limited (Egyesült Királyság), BTS Drahtseile GmbH (Németország), Cables Y Alambres Especiales Sa. (Spanyo- lország), Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország), Cordoaria Oliveira SA (Portugália), Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Németország), Holding Ficadi (Franciaor- szág), Iscar Funi Metalliche (Olaszország), D. Koronakis SA (Görögország), Metalcalvi Wire Ropes (Olaszország), Mid- land Wire Cordage Co. , Ltd (Egyesült Királyság), Randers Rebslageri (Dánia), Redaelli Tecnacordati SpA (Olaszor- szág), Trefileurope (Franciaország), Trenzas y Cables SL (Spanyolország), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Német- ország), Voest-Alpina Austria Draht GmbH (Ausztria), (39) A közösségi iparág a teljes becsült közösségi termelés 97 %-át állította elő, így az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése alapján a közösségi termelés túlnyomó többsé- gét képviseli. E. KÁR 1. Előzetes megjegyzések (40) A fent megadottak szerint a Bizottság a jelenlegi vizsgálat- ban a kár megállapítása céljából a bázisidőszakra vonat- kozó adatokat elemezte. Annak érdekében, hogy megálla- pítsa a kármutatók bázisidőszak alatti alakulását, a Bizottság az évenkénti összehasonlítás céljából a vizsgálati időszak teljes 15 hónapjára vonatkozó adatokat használta (1997 és 1998 első három hónapja) az adatoknak a 12 hónapos VI-re való kivetítése érdekében. 2. A kárra vonatkozó adatok összegyűjtése (41) A Bizottság információt kért és kapott a közösségi iparág- tól a termelésről, a kapacitásról, a kapacitáskihasználásról, az értékesítésről, a készletekről és a foglalkoztatásról (a továbbiakban: átfogó információk). Tekintettel a közösségi iparág termelőinek nagy számára, az alaprendelet 17. cik- kének megfelelően a Bizottság a többi kármutatóra – azaz az árakra, a nyereségességre, a termelési költségre és a beruházásokra – vonatkozó megállapításait a közösségi iparág vállalataiból vett mintára alapozta (a továbbiakban: mintavétellel nyert információ). (42) A mintát a vállalatok földrajzi elhelyezkedése és a terme- lésben kifejezett mérete alapján hozták létre. Ebben a tekin- tetben a minta kis- és nagyvállalatokat egyaránt tartalmaz. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a Bizottság hat tagállam hat vállalatát vette fel a mintába. A mintában szereplő vállalatok a közösségi iparág által a VI során gyártott érintett termék mennyiségének 61 %-át gyártották. 3. Közösségi fogyasztás (43) A közösségi fogyasztást a kérdőívekre adott válaszok (a közösségi iparág értékesítési volumene), az Eurostat adatai (a behozatalok volumene) és a kérelem (a kérelemben nem szereplő közösségi termelők értékesítési volumene) alap- ján határozták meg. 10 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/31. kötet A fentiek alapján a közösségi fogyasztás kismértékben, az 1994-es 141 000 tonnáról a VI alatti 147 500 tonnára növekedett, ami összességében 5 %-os emelkedést jelent. Meg kell jegyezni, hogy a fogyasztás 1994 és 1995 között növekedett (7 %), majd 1995 és 1996 között csökkent (7 %). 1996-hoz képest a fogyasztás 1997-ben mérsékel- ten nőtt. 4. Az érintett országokból a Közösségbe irányuló behozatal a) A koreai behozatal indokolja az összesített értékelés mellőzését. A magyaror- szági behozatalok alakulását mindenesetre a többi érintett országból érkező behozatalra vonatkozó összesített ten- denciával megegyezőnek találták. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a Magyarországról érkező behozatalt is fel kell venni az összesítésbe. (48) Egy másik exportáló termelő azt állította, hogy a Mexikó- ból érkező behozatal elhanyagolható volt, ezért a vizsgá- latnak nem kellene kiterjednie arra, és a Mexikóból szár- mazó behozatalt semmi esetre sem szabad összesíteni a többi érintett ország behozatalával. (44) Mivel a Koreából érkező ADK-behozatalra vonatkozó dömpingkülönbözetet elhanyagolhatónak találták, a kár alábbi elemzése nem tartalmazza a Koreából érkező beho- zatalok hatásának értékelését. A mexikói behozatalt illetően a Bizottság megállapította, hogy az meghaladta minimális százaléklábat (lásd fent: a mexikói behozatal), mivel a közösségi fogyasztás 3 %-át tette ki a VI során. b) A mexikói behozatal (45) A kérelmezők azt állították, hogy a Mexikóból érkező behozatalokra vonatkozó Eurostat-adatok jelentősen ala- csonyabbak voltak a behozatalok bázisidőszak alatti tény- leges szintjénél. Ennek az volt az oka, hogy az ADK- behozatalt acéldrótként, két téves KN-kód alatt jelentették be. A Bizottság kapcsolatba lépett az érintett tagállam vám- tisztviselőivel, akik az eset vizsgálatát követően megerősí- tették, hogy az ADK-t valóban a kérelmezők állításában szereplő KN-kódok alatt importálták. A fenti eredmények alapján a Bizottság úgy határozott, hogy az ADK Mexikó- ból történő behozatalához felhasznált KN-kódokkal kap- csolatban rendelkezésre álló Eurostat-statisztikákat is bevonja a vizsgálatba. c) Összesített értékelés (46) A Bizottság megvizsgálta, hogy az ADK a KNK-ból, Magyarországról, Indiából, Mexikóból, Lengyelországból, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó behozatalait az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint összesítve kell-e értékelni. (47) E tekintetben az exportáló termelők egyike kifogásolta a Magyarországról származó behozatalok összesített értéke- lését, azzal érvelve, hogy a Magyarországról származó behozatalok alakulását a mennyiség tekintetében nem lehet összehasonlítani a többi érintett országból származó beho- zatalok alakulásával. (49) A fent megállapítottaknak megfelelően az érintett országok dömpingkülönbözete 34 %–132 % között mozgott, tehát meghaladta az elhanyagolható szintet. Az érintett orszá- gokból érkező behozatal volumene abszolút és relatív értékben egyaránt összehasonlítható. A hét érintett ország- ból érkező behozatal volumene pedig semmiképpen nem tekinthető elhanyagolhatónak. (50) A versenyfeltételek tekintetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy az érintett országokból importált ADK-k típusonként vizsgálva valamennyi alapvető fizikai és műszaki jellemző terén megegyeztek egymással. Továbbá az említett ADK- típusok felcserélhetőek voltak az érintett országokból behozott más típusokkal és a Közösségben gyártottakkal, a Közösségben pedig ugyanabban az időszakban, összeha- sonlítható értékesítési csatornákon keresztül, hasonló kereskedelmi feltételekkel kerültek forgalomba. A behozott ADK ezért egymással és a Közösségben előállított ADK-val versengő terméknek minősül. (51) A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alap- rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kri- tériumok mindegyike teljesült, azaz az egyes exportáló országokból érkező dömping meghaladta az elhanyagol- ható mértéket, az egyes országok behozatalainak volu- mene nem volt jelentéktelen és az importált termékek közötti, illetve az importált termékek és a hasonló közös- ségi termékek közötti verseny feltételei összehasonlít- hatóak voltak. A hét érintett ország behozatalait ezért összesítve vizsgálták. d) A dömpingelt behozatalok volumene és piaci részesedése A Bizottság megvizsgálta ezt az érvelést, és úgy ítélte meg, hogy a magyarországi behozatalok volumene mindenkor jelentős volt, és az 1994-es 1407 tonnáról a VI alatti 2121 tonnára nőtt. Meg kell jegyezni, hogy az egyes országok- ból érkező behozatalok alakulása önmagában még nem (52) A Közösségbe irányuló, az érintett országokból származó dömpingelt behozatal volumene az 1994-es 17 429 ton- náról a VI-re 33 668 tonnára nőtt, ami 93 %-os átfogó növekedést jelent. 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11 (53) Az említett országok piaci részesedése az 1994-es 12 %- ról a VI-ben 23 %-ra nőtt, ami a bázisidőszak során 11 szá- zalékpontos növekedést jelent. A vizsgálati időszakban az egyes érintett országok piaci részesedése 1,4–7,8 % között volt. e) A dömpingelt behozatalok árai (54) Az áralákínálás tekintetében az ADK minden típusát ele- mezték. E típusok mindegyikénél a Bizottság az exportáló termelők és a kérelmező közösségi termelők az első füg- getlen vásárló felé történő értékesítés alapján számított súlyozott átlag értékesítési árait hasonlította össze, min- denfajta engedménytől és adótól mentesen. A kérelmező közösségi termelők átlagos értékesítési árait az egyes ADK- típusok értékesítési volumene arányában súlyozták. Ezt az értéket hasonlították össze azután az egyes érintett expor- táló termelők esetében kiszámított értékekkel, az értékesí- tési volumennek megfelelően súlyozott közösségi értéke- sítési áraik alapján. (55) Annak érdekében, hogy a kérelmező közösségi termelők értékesítéseivel összehasonlítható kereskedelmi szintre hozzák, az érintett országok importárait kiigazították az anyagmozgatási költségek és a fizetendő vám tekintetében. A kiigazítások az importőröktől kapott információkon alapultak. (56) Az összehasonlítás eredményeképpen a közösségi terme- lők árainak százalékában kifejezve a következő súlyozott átlag áralákínálást állapították meg: – KNK: 60,1 %, – Magyarország: 47,3 %, – India: 40,1–41,2 %, – Mexikó: 31,9 %, – Lengyelország: 38,7–43,7 %, – Dél-Afrika: 21,6 %, – Ukrajna: 54,0 %. (57) Meg kell jegyezni, hogy az érintett országokból érkező behozatalok árai az 1994-től a VI-ig tartó időszak során mindvégig következetesen és jelentősen alacsonyabbak voltak a közösségi iparág árainál. az 1994-es 144 484 tonnáról 145 192 tonnára nőtt, ami összességében 1 %-nál kisebb növekedést jelent. (59) A közösségi iparág kapacitása 11 %-kal nőtt. A kapacitás- bővülést illetően meg kell jegyezni, hogy a kötélgyártó gépek hatékony élettartama hosszú (egyes esetekben 20 évnél is több), ebből következően azt állapították meg, hogy a régi berendezések cseréje elkerülhetetlen kapacitás- bővítéshez vezetett a korszerű gépek jobb teljesítményének köszönhetően. Az 1995. évi jelentős beruházások legna- gyobb része egy közösségi termelőnek tulajdonítható, aki lecserélte elavult berendezéseit. Ugyanebben az időszakban a kapacitáskihasználás visszaesett, az 1994-es 64 %-ról 58 %-ra a VI-ben. b) Készletek (60) A közösségi iparág készletei az időszak során jelentős mér- tékben növekedtek, az 1994-es 30 607 tonnáról 39 780 tonnára a VI-ben, ami 30 %-os növekedésnek felel meg. A készletek növekedése különösen 1994 és 1995 között volt számottevő (24 %). c) Értékesítési volumen és piaci részesedés (61) A közösségi iparág értékesítése a közösségi piacon az 1994-es 106 042 tonnáról a VI-re 96 776 tonnára esett vissza, ami 9 266 tonnás (9 %-os) csökkenést jelent. (62) Az értékesítési volumen alakulása a fogyasztással összeha- sonlítva azt mutatja, hogy a közösségi iparág piaci része- sedése a bázisidőszak során csökkent. Az 1994-es 75 %- ról a VI-ben 66 %-ra esett vissza a közösségi iparág piaci részesedése, ami 9 százalékpontos veszteségnek felel meg a bázisidőszak során. d) Árak (63) A közösségi iparág által a közösségi piacon értékesített ADK súlyozott átlag értékesítési árai 1994 és a VI között kismértékű átfogó emelkedést mutattak (kilogrammonként 1,34 ECU-ről 1,46 ECU-re). Meg kell jegyezni, hogy az érintett behozatalok árai mind- végig jelentős mértékben elmaradtak a közösségi iparág áraitól. 5. A közösségi iparág helyzete e) Nyereségesség a) Termelés, termelőkapacitás és kapacitáskihasználás (58) A közösségi iparág által előállított érintett termék terme- lési volumene a bázisidőszakban állandó szinten maradt, (64) Meg kell jegyezni, hogy a mintában szereplő vállalatoknál nem minden esetben állt rendelkezésre adat az ADK nye- reségességéről (egyes vállalatok elszámolási rendszerében nem lehetett elkülöníteni az ADK-t). Következésképpen, az alaprendelet 3. cikke (8) bekezdésének megfelelően a 12 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/31. kötet Bizottság a rendelkezésre álló legközelebbi ágazat nyeresé- gességét vette alapul a közösségi iparág helyzetének bemu- tatásához. A teljes vállalati szintű nyereségességet reprezentatívnak tekintették az ADK-ra nézve, mivel vala- mennyi érintett vállalatnál a teljes vállalati forgalom jelen- tős részét az ADK képviselte. A mintában szereplő kérelmező közösségi termelők átla- gos nyereségessége az 1994-es +1,3 %-ról 1997-re –0,6 %-ra csökkent. A vizsgálat kimutatta, hogy az átlagos értékesítési árak és a termelési volumen mérsékelt emelke- dése ellenére a közösségi iparág értékesítései visszaestek, és ennek megfelelően piaci részesedése is (9 %-kal, illetve 9 százalékponttal). f) Beruházások A fenti információk alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a közösségi iparágat az alap- rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében súlyos kár érte. F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS (69) A Bizottság megvizsgálta, hogy a közösségi iparágnak súlyos kárát a KNK-ból, Magyarországról, Indiából, Mexi- kóból, Lengyelországból, Dél-Afrikából és Ukrajnából érkező dömpingelt behozatalok okozták-e, és az alapren- delet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően más tényező- ket is megvizsgált annak biztosítása érdekében, hogy az egyéb tényezők okozta kárt ne tulajdonítsák tévesen a dömpingelt behozataloknak. (65) A beruházások összességében 24 %-kal emelkedtek, az 1994-es 7 094 000 ECU-ről 8 826 000 ECU-re a VI-ben. A beruházások általában a berendezések cseréjét jelentet- ték. a) A dömpingelt behozatal hatásai g) Foglalkoztatás (66) A közösségi iparág által foglalkoztatott személyzet lét- száma csökkent a bázisidőszak során, az 1994-ben foglal- koztatott 2710 főről a VI alatti 2559 főre (ami 6 %-os csökkenésnek felel meg). h) Termelékenység (67) A közösségi iparág termelékenysége (az előállított mennyi- ség alkalmazottanként) nőtt a bázisidőszak során (1994 és a VI között 6 %-os növekedést állapítottak meg). 6. A károkozásról szóló következtetés (68) A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bázisidő- szak során a közösségi iparágra jelentős nyomást gyako- roltak az érintett országokból származó, a közösségi piacra egyre növekvő mennyiségben belépő behozatalok árai, amelyek a közösségi iparág árainak a vizsgálati időszakban jelentős mértékben alákínáltak. A közösségi iparág jelen- tősen vesztett piaci részesedéséből egy olyan időszakban, amikor a piaci fogyasztás enyhén nőtt (5 %-os növekedés). Azt is meg kell jegyezni, hogy bár a termelés szintje állandó volt, az értékesítés az időszak során mindvégig csökkent, a készletek pedig folyamatosan és jelentős mértékben nőttek. Ezen túlmenően a közösségi iparág pénzügyi helyzete is romlott az időszak során, az 1994-es 1,3 %-os nyereségtől az 1997-es veszteségekig (–0,6 %). (70) Egyértelműen látszik, hogy egybeesik egyrészről a jelentős áralákínálás és a behozatali mennyiség, illetve a dömpin- gelt behozatalok piaci részesedésének a bázisidőszakban megállapított növekedése, másrészről a közösségi iparág helyzetének romlása. Ezt különösen a közösségi iparág piaci részesedésének csökkenése és a nyereségesség a vizs- gálati időszakban tapasztalt romlása bizonyítja. A piaci részesedések tekintetében meg kell jegyezni, hogy 1994 és a VI között az érintett országokból érkező beho- zatalok nagyobb arányban nőttek, mint a fogyasztás (összességében 93 %-kal). Ez piaci részesedésüket tekintve 11 százalékpontos növekedést jelent, szembeállítva a közösségi termelők piaci részesedésének 9 százalékpontos csökkenésével. Különösen a behozatalok 1994 és 1995 közötti rohamos növekedése (73 %-os növekedés) esett egybe a közösségi iparág piaci részesedés vesztésével (10 százalékpont) az említett időszakban. A Bizottság ezért arra a következtésre jutott, hogy a közös- ségi iparág piaci részesedés vesztése egybeesett az érintett országok piaci részesedés szerzésével. (71) A Közösségi iparág pénzügyi helyzete továbbá jelentősen romlott a bázisidőszakban, és a kezdeti nyereségességből veszteségessé vált egy olyan piacon, ahol a kereslet a bázi- sidőszak során mindvégig növekedett. A közösségi iparág pénzügyi helyzete különösen 1994 és 1995 között rom- lott (+1,3 %-ról –0,3 %-ra), abban az időszakban, amikor jelentősen csökkent a piaci részesedése (10 százalékpont). 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13 (72) Végezetül az értékesítési árak tekintetében meg kell jegy- ezni, hogy a közösségi iparág az 1994-től 1995-ig tartó időszakban emelte árait. Ez az emelés egybeesett a nyersa- nyagköltségek emelkedésével. A közösségi iparág árainak jelentősen alákínáló, alacsony áron érkező behozatalok 1995-ben tapasztalt rohamos növekedése (+73 %) miatt azonban a közösségi iparág az áremelés ellenére sem tudta fedezni költségeit. 1996-ban a közösségi iparág megkísérelte piaci pozíció- inak visszaszerzését, és árainak csökkentésével az elvesztett piaci részesedés egy részét sikerült is visszanyernie. Nyere- ségessége azonban ezzel csak tovább romlott. 1997-ben a közösségi iparág a termelékenység növelésével és az árak emelésével meg tudta tartani piaci pozícióját, pénzügyi helyzete viszont negatív maradt (–0,6 %). Korea (76) A Koreából érkező behozatalokat megvizsgálták a jelenlegi vizsgálat keretében, és elhanyagolható mértékű dömping- különbözetet állapítottak meg. A Bizottság megvizsgálta a bázisidőszaki behozatal volumenét, és úgy találta, hogy az állandó maradt. A koreai behozatalok árai a közösségi iparág áraival összehasonlíthatónak bizonyultak, így a közösségi iparág által elszenvedett kárt nem lehet a Koreá- ból származó behozataloknak tulajdonítani. Cseh Köztársaság (77) A Cseh Köztársaságból érkező behozatalok esetében az egységár ugyan elmaradt a közösségi iparágétól a VI során, a behozatal mennyisége azonban csökkent az adott idő- szakban. b) Más tényezők hatása Románia (73) A Bizottság megvizsgálta, hogy a közösségi iparág kárát okozhatták-e a dömpingelt behozatalokon kívüli tényezők. A Bizottság különösen megvizsgálta a fogyasztás fejlődé- sét, a más harmadik országokból érkező behozatalok ala- kulását és hatásait, a nyersanyagköltségek növekedésének hatását, kár elszenvedett hogy következhetett-e a közösségi iparág behozatalaiból. illetve azt, az i. Fogyasztás (74) A Bizottság mérlegelte, hogy a fogyasztás fejlődése befolyásolhatta-e a közösségi iparág helyzetét. Meg kell jegyezni, hogy bár a fogyasztás 1995 és 1996 között vis- szaesett (8 %-kal), a bázisidőszak során összességében 5 %- kal nőtt a fogyasztás. Ezért nem valószínű, hogy a kárt a fogyasztás alakulásának lehetne tulajdonítani. ii. Harmadik országokból érkező behozatal (75) Az ebben a vizsgálatban nem érintett harmadik országok- ból érkező behozatalok tekintetében a Bizottság azt állapí- totta meg, hogy bár ezek a behozatalok tekintélyes része- sedéssel rendelkeztek a közösségi piacon (a vizsgálati időszakban 9 %), a bázisidőszak során csökkentek, az 1994-es 10 %-ról a VI alatti 9 %-ra. Ebben az összefüggésben a Bizottság az Eurostat statiszti- kai adatai alapján különösen a Koreából érkező behozatal volumenét és árait, valamint a Cseh Köztársaságból, Romá- niából, Oroszországból és Törökországból érkező behoza- talok alakulását vizsgálta meg. (78) Bár a Romániából érkező behozatalok jelentősen növeked- tek, a bázisidőszak kezdetén rendkívül alacsony szinten áll- tak (1994-ben mindössze 217 tonna), és e behozatalok szintje az időszak végén is igen alacsony maradt (0,9 % a VI-ben). Oroszország (79) Az Oroszországból érkező behozatalokat illetően megál- lapították, hogy a bázisidőszakban tapasztalt ingadozások ellenére Oroszország piaci részesedése a VI-ben mindössze 0,3 %-ot tett ki. Törökország (80) A Törökországból érkező behozatalok tekintetében a vizs- gálat azt állapította meg, hogy bár a Törökországból érkező behozatal – következésképpen a piaci részesedés is – nőtt az időszak során (1,7 % a VI-ben), az egységárak lényege- sen magasabbak voltak a jelenlegi vizsgálatban érintett országok árainál, amelyek esetében dömping- és kárkülön- bözetet állapítottak meg. Következtetés (81) A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a fent említett, ebben a vizsgálatban nem érintett harmadik országok behozatalai hozzájárulhattak az okozott kárhoz, különösen ami a Cseh Köztársaságból és Törökországból érkező behozatalokat illeti. Ez azonban önmagában még nem cáfolta a dömpin- gelt behozatalok és a közösségi iparágnak okozott súlyos kár között megállapított okozati összefüggést, figyelembe véve különösen e harmadik országok piaci részesedését és annak alakulását a bázisidőszak során (az 1994-es 5,9 %- ról a VI-ben 6,7 %-ra nőtt). 14 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/31. kötet Más harmadik országok (82) A Bizottság megállapította, hogy a többi harmadik ország piaci részesedése a bázisidőszak során csökkent (az 1994-es 4 %-ról a VI-ben 2,7 %-ra), és e behozatalok árait is határozottan magasabbnak találták a dömpingelt beho- zatalokénál. iii. Nyersanyagok (83) A Bizottság azt is mérlegelte, hogy a közösségi iparág kárát okozhatta-e a nyersanyagköltségek bázisidőszak alatti növekedése. okozott kárhoz, a vizsgálat kimutatta, hogy ezek a ténye- zők önmagukban nem voltak olyan nagyságrendűek, hogy cáfolják a vizsgált behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a hét érintett országból érkező behozatalok együtte- sen súlyos kárt okoztak a közösségi iparágnak. E. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK 1. Előzetes megjegyzések Ebben a tekintetben a Bizottság úgy vélte, hogy az ADK korlátozott helyettesíthetősége miatt a közösségi iparág át tudta volna hárítani a nyersanyagköltségek emelkedését. Ezzel kapcsolatban a Bizottság úgy találta, hogy a közös- iparág 1994/1995-ös áremelései az alacsony árú ségi behozatalok növekedésével szembeállítva nem voltak elég- ségesek ahhoz, hogy fedezzék a nyersanyagköltségek emel- kedését. (86) A benyújtott információk alapján a Bizottság előzetesen megvizsgálta, hogy a dömpingre és a kárra vonatkozó megállapítások ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezetne, hogy az adott esetben a Közösségnek nem áll érdekében az intézkedések bevezetése. iv. A közösségi okozott kár iparág saját behozatalai által E célból a Bizottság mérlegelte az intézkedések bevezeté- sének, illetve elmaradásának hatásait az eljárásban érintett valamennyi fél szempontjából. (84) Több exportőr állította, hogy a közösségi iparág saját maga okozta a kárt az érintett terméknek a vizsgált időszak során a vizsgálatban érintett országokból történő behozatalaival. 2. A közösségi érdekre vonatkozó adatok gyűjtése Ebben a tekintetben – amint a közösségi termelés megha- tározásáról szóló szakasz rámutat – a Bizottság megállapí- totta, hogy ezek a vásárlások általában véve megfeleltek azon termelők szokásos kereskedelmi gyakorlatának, akik- nek a saját gyártású termékeik körét kismértékben beho- zatalból kell kiegészíteniük. Ezekre a behozatalokra azért volt szükség, hogy teljes termékkört tudjanak kínálni, és ezáltal versenyképesek maradjanak a közösségi piacon. Külön megvizsgálták az egyik kérelmező közösségi terme- lőnek egy importőrrel és egyes elosztókkal fennálló kap- csolatát, és arra a következtetésre jutottak, hogy ez a vál- lalat nem járt el másként, mint a többi vizsgált közösségi termelő. Következésképpen az e vállalatok által végzett behozatalok hatásai nem tulajdoníthatók a közösségi ter- melőnek. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a közösségi iparág saját ADK-behozatalaival nem okozott kárt. c) Következtetés az okozati összefüggésről (85) Bár nem kizárt, hogy a más harmadik országokból érkező behozatalok részben hozzájárultak a közösségi iparágnak (87) Ahhoz, hogy értékelni tudja az intézkedések bevezetésének hatásait, a Bizottság adatokat kért minden ismert érintett féltől, beleértve a beszállító iparágat, a kérelmező közös- ségi termelőket, az importőröket/nagykereskedőket és a felhasználókat. Meg kell jegyezni, hogy a felhasználói ipar- ágtól nem érkezett válasz. Az együttműködő felektől kapott információk alapján a Bizottság a következő megál- lapításokat tette. 2. A beszállító iparra gyakorolt hatás (88) Az ADK-gyártás elsőszámú nyersanyaga az ipari acéldrót, különösen a nagy széntartalmú acéldrót, amely galvanizál- ható vagy más módon bevonható. Meg kell jegyezni, hogy az ADK-gyártásban más fontos nyersanyagokat is felhasz- nálnak, például szintetikus rostot, kenőanyagot és csoma- golóanyagokat (különös tekintettel a dobokra/orsókra). A közösségi iparág által felhasznált acéldrótot elsősorban a nagyobb európai acélgyártók állítják elő. A termelés e típu- sához számos különböző minőségű és átmérőjű acéldrót felhasználható, a közösségi acéldrótgyártók azonban az ADK termeléséhez szükséges teljes termékskálával rendel- keznek. 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15 (89) A Bizottság vizsgálatában a nyersanyagot gyártó vállalatok közül kettő működött együtt. Ez a két vállalat 1997-ben együttesen körülbelül 1417 főt foglalkoztatott. Teljes for- galmuk 1997-ben 312 millió ECU volt, amelyből 54 mil- lió ECU tulajdonítható az érintett nyersanyagoknak (azaz a teljes forgalom nagyjából 17 %-a). Az érintett vállalatok nyereségessége 1997-ben megközelítőleg 5 % volt. 4. A közösségi iparágra gyakorolt hatás a) A közösségi iparág jellege és szerkezete (90) A közösségi iparág kilenc tagállamban (Ausztria, Dánia, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Portugália, Spanyolország és az Egyesült Királyság) talál- ható kis- és középvállalkozásokból tevődik össze. Meg kell jegyezni, hogy az ADK gyártása tőkeigényes, és jelentős kutatásra és fejlesztésre van szükség a termékskála további bővítéséhez, különösen a bizonyos projektekhez használt különleges ADK esetében (lásd alább). Az ADK-t a közös- iparág és/vagy a vele kapcsolatban álló vállalatok ségi tovább alakítják (például vágják, toldják, szerelékekkel lát- ják el vagy más cikkekké – mint például hurokká –alakít- ják át). Egyértelmű, hogy ADK-t érő bármilyen negatív hatás ezt a tevékenységet is jelentősen károsítaná. (91) A teljes közösségi termelésben körülbelül 2 600 főt foglal- koztatnak (VI). (92) A standard ADK gyártása mellett a közösségi iparág külön- leges ADK-k széles körét is gyártja projektenkénti alapon; ilyen például a függőhíd vagy függő boltozat építéséhez fel- használt ADK. A projektenkénti gyártás általában mega- dott mennyiségre és rögzített határidőre vonatkozik (azaz a projekthez szükséges mennyiségre és a projekt időtarta- mára). Meg kell említeni, hogy az évek során a projekten- kénti gyártás a közösségi iparág fontos bevételi forrásává vált. Mivel a projektek megrendelései általában megköve- telik a szoros műszaki együttműködést a vásárlóval (ami gyakran fejlett technológiát és berendezéseket igényel) és a további kiegészítő szolgáltatásokat (nemcsak az ADK elhe- lyezésében, hanem a hosszú távú javítási és karbantartási munkákban is), ki kell emelni, hogy a projektekre készülő ADK terén a közösségi piacon a közösségi iparág az első- számú beszállító. (93) Megállapították, hogy a projektekre készülő ADK ugyan- azzal a berendezéssel és munkaerővel állítható elő, mint az azonos átmérőjű standard ADK, így tehát a projektekre készülő ADK termelése erősen függ a standard ADK ter- melésétől, például az általános költségek megosztása érde- kében. b) A közösségi iparág életképessége (94) Meg kell jegyezni, hogy a közösségi ADK-gyártó iparág helyzete az elmúlt évtizedben romlott, elsősorban a fel- használói iparágakban – például a bányászatban – történt üzembezárások, illetve a kvóták bevezetését követően a halászflották csökkentése eredményeképpen. Ennek követ- keztében az iparágnak nagyarányú szerkezetváltásra és konszolidációra volt szüksége. A jelenlegi vizsgálat bázisi- dőszaka során az iparág megszilárdult és növekvő keres- lettel találta szemben magát, amint azt a (43) preambulum- bekezdés is bemutatja. (95) Ennek ellenére a közösségi iparág kezdetben nyereséges helyzete a vizsgált időszakban veszteségessé vált; legjelen- tősebb veszteségeit 1995-ben szenvedte el, amikor az érin- tett országokból érkező behozatalok nagy mennyiségben kezdtek tért hódítani a közösségi piacon. E dömpingelt behozatalok alacsony árai miatt a közösségi iparág nem tudta költségei növekedésével összhangban emelni az árait, így mind a behozatalok mennyiségétől, mind azok alacsony értékétől hátrányt szenvedett. (96) A Bizottság úgy ítélte, hogy a korábbi szerkezetváltást és a figyelembe véve a közösségi termelékenység javítását iparág szerkezetileg életképes lenne, amennyiben helyreál- lítanák a közösségi piacon a tisztességes versenyfeltéte- leket. e) Az intézkedések bevezetésének vagy elmaradásának hatása (97) Az intézkedések bevezetését követően az ADK ára a közös- ségi piacon várhatóan emelkedni fog. Ez az áremelkedés lehetővé tenné a közösségi iparág számára, hogy vissza- nyerje nyereségességét és bizonyos mértékig növelje érté- kesítési volumenét. (98) Amennyiben az intézkedéseket nem vezetik be, a közös- ségi iparág negatív fejlődése valószínűleg folytatódni fog, és hosszú távon vállalatok bezárásához vezet. Megállapí- tották, hogy a közösségi iparág számos termelőüzeme majdnem veszteségesen működik. Ezek az üzemek minden valószínűség szerint rövid időn belül bezárnának, ami azonnali elbocsátásokkal járna. A közösségi iparág várha- tóan tovább veszítene piaci részesedéséből, és pénzügyi helyzete is egyre romlana. A fent leírtaknak megfelelően a negatív tendencia folytatódása nemcsak a standard ADK gyártását érintené, hanem a projektekre készülőkét is, ame- lyet az érintett országok jelentős mennyiségben nem exportálnak. 16 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/31. kötet (99) Következésképpen az intézkedések várhatóan lehetővé teszik, hogy a közösségi iparág az okozott kár után talpra álljon. Ezért úgy ítélik meg, hogy az intézkedések beveze- tése a közösségi iparág érdekében áll. 5. Az importőrök/nagykereskedők érdeke (100) Az eljárásban négy, az exportőröktől független közösségi együtt. importőr/nagykereskedő Beadványukban azt állították, hogy az intézkedések beve- zetésének a jelenlegi vizsgálatban hátrányos hatásai lenné- nek az érintett termék közösségi importőreire/ nagykeres- kedőire. működött (101) A vizsgálat kimutatta, hogy a független importőrök közül kettő esetében az ADK-üzletág tevékenységük jelentős részét képezte, mind a forgalom (40–80 %), mind a nyere- séghez való hozzájárulás (a teljes nyereség 3–18 % között mozgott) szempontjából. Meg kell jegyezni azonban, hogy az importőrök/nagykereskedők – egy kivétellel – más ter- mékkörök kereskedőiként is tevékenykednek, például a rostkötél, huzal, kábel, lánc, szerelvény és szerelék forgal- mazásában. Az üzletág fontos része az ADK alakítása (pél- dául vágás, toldás, szerelvények felerősítése vagy átalakítás más cikkekké, mint például hurokká). Azt is megállapítot- ták, hogy az importőrök/nagykereskedők a Közösségben előállított ADK kereskedőiként is tevékenykedtek. (102) Bár az intézkedések bevezetése valószínűleg hatással lenne az importőrökre/nagykereskedőkre, figyelembe véve az ADK-átalakító üzletágat, a más termékekkel folytatott kereskedelmi tevékenységek körét, illetve azt a tényt, hogy közösségi gyártású árukkal szintén kereskednek, a Bizott- ság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi vizsgálat keretében az intézkedések bevezetéséből eredő hatás nem lenne jelentős. 6. A felhasználók érdeke (103) Az ADK-t alkalmazások széles körében használják fel, ezért ez a vizsgálat számos felhasználói iparágat érint. A Bizottság megállapítása szerint az ADK fogyasztói főként a következő felhasználói iparágak (a felsorolás nem teljes): általános célok, halászat, tengeri/belvízi hajózás, kőolaj- és földgázipar, bányászat (mélyfúrás és külszíni fejtés), erdé- szet, légi közlekedés (beleértve a sílifteket és siklókat), magas- és mélyépítő iparágak (függőhidak, tornyok, kikö- tött tornyok, fedett tetőszerkezetek), építkezések (daruk), felvonók. (104) A Bizottság elemzése tükrözi az érintett felhasználói ipar- ágak nagy számát és az alkalmazások széles körét az egyes ágazatokon belül. A rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a felhasználói ipará- gak teljes költségei 50 000 ECU-től 18 millió ECU-ig ter- jedtek, ami jól tükrözi az érintett vállalatok közötti nagy- arányú méretkülönbségeket. Az termékhez kapcsolódó költségek aránya a 0,01–3 % tartományban maradt, ami azt jelzi, hogy az ADK messze nem a legjelen- tősebb tétel e vállalatok számára. érintett (105) Az intézkedések bevezetésének a felhasználókra gyakorolt lehetséges hatása vizsgálatában a Bizottság arra a következ- tetésre jutott, hogy – tekintve az ADK költségének elhanya- golható arányát a felhasználói iparágak szempontjából – a költségek emelkedése valószínűleg nem járna jelentős hatással. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az ADK beszer- zéséhez az érintett felhasználói iparágak számára számos más hozzáférhető forrás is marad, amelyekre nem vonat- koznak dömpingellenes intézkedések. 7. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés (106) Tekintettel az érintett országokból érkező behozatalok növekedésének ütemére a bázisidőszak során, és az expor- tőrök azon magatartására a közösségi piacon, hogy a közösségi iparág árainak folyamatosan, jelentős mértékben alákínáltak, fennáll annak a valószínűsége, hogy intézke- dések hiányában ez a tendencia folytatódni fog, és tovább fokozza a kérelmező közösségi termelőknek okozott kárt. (107) Az intézkedések bevezetésének hatásai várhatóan segítik majd a közösségi iparágat nyereségességének javításában, ami következésképpen előnyösen hat a közösségi iparág versenyképességére, és csökkenti az üzembezárások és az ebből eredő elbocsátások veszélyét. A Bizottság külön figyelmet fordított arra a tényre, hogy a közösségi iparág számos termelőüzem bezárására kényszerülhet, ha az exportáló termelők tisztességtelen kereskedelmi gyakorla- tát nem orvosolják, és ezáltal a felhasználói iparágnak az alacsonyabb áron folytatott beszerzésből eredő középtávú előnyei is eltűnhetnek. (108) A felhasználói iparágak tekintetében bármely várható áre- melkedés csak elhanyagolható hatással járna. (109) A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a fennálló körülmények között nincs olyan kényszerítő ok, amely az intézkedések bevezetése ellen szólna. 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 17 H. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK 3. Kötelezettségvállalások 1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint (110) Miután megállapították, hogy a vizsgált dömpingelt beho- zatalok súlyos kárt okoztak a közösségi iparágnak, és nem szólnak kényszerítő okok az intézkedések bevezetése ellen, a tervezett intézkedéseket egy olyan szinten kell bevezetni, amely a megállapított dömpingkülönbözetek túllépése nél- kül elegendő az említett behozatalok által okozott kár megszüntetéséhez. A közösségi iparágnak okozott kár megszüntetéséhez az szükséges, hogy az érintett országokból származó érintett termék behozatalainak árát olyan szintre emeljék, amely nem okoz kárt. A szükséges áremelés – azaz a kárkülönbözet – kiszámí- tása céljából a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a dömpingelt behozatalok árait össze kell hasonlítani a közösségi iparág értékesítési áraival, amelyhez hozzáadják azt a nyereséget, amelyet a vizsgált országokból érkező dömpingelt beho- zatalok hiányában a közösségi iparág várhatóan elérne. Ennek alapján az áralákínálás meghatározásához felhasz- nált terméktípusok CIF közösségi határparitáson számított, a fizetett vámok és az anyagmozgatási költségek tekinteté- ben kiigazított, VI alatti súlyozott átlag exportárait össze- hasonlították a mintában szereplő kérelmező közösségi termelők által felszámított tényleges súlyozott átlag értéke- sítési árakkal, megnövelve a hiányzó nyereséggel és az 5 %-os haszonkulccsal. Az előzetes meghatározás céljából ezt a haszonkulcsot tekintették az iparág életképességének megtartásához szükséges legalacsonyabb haszonkulcsnak. 2. Ideiglenes vámok (111) Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban az ideiglenes dömpingellenes vámnak meg kell egyeznie a megállapított dömpingkülönbözettel vagy a kár megszün- tetéséhez szükséges összeggel, attól függően, hogy melyik érték az alacsonyabb. A KNK, Magyarország, India, Lengyelország és Ukrajna valamennyi vállalatánál a kárkülönbözet minden esetben meghaladta a dömpingkülönbözetet. Következésképpen a fent említett országok vállalataira vonatkozó ideiglenes vámokat a megállapított dömpingkülönbözet alapján hatá- rozzák meg. A mexikói és dél-afrikai vállalatok esetében a kárkülönbö- zet alacsonyabb volt a dömpingkülönbözetnél. Ezért az e két ország vállalataira vonatkozó ideiglenes vámokat a kár- különbözet szerint rögzítették. (112) A magyarországi és lengyelországi exportáló termelők az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján árra vonat- kozó kötelezettségvállalást ajánlottak fel. A Bizottság úgy ítélte, hogy az érintett exportáló termelők által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadhatók. Az árra vonatkozó kötelezettségvállalások elfogadásának feltétele, hogy egy érvényes kötelezettségvállalási számlát mutassanak be a tagállam vámszerveinek, amely egyértel- műen azonosítja a termelőt és tartalmazza a mellékletben felsorolt információkat. Amennyiben nem mutatják be ezt a számlát, be kell fizetni a megfelelő dömpingellenes vámot. (113) Meg kell jegyezni, hogy a kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése és 10. cikke alapján dömpingellenes vám vet- hető ki. (114) Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 8. cikke (6) bekezdésének megfelelően a kár, a dömping és a közös- ségi érdek vizsgálatát be fogják fejezni, függetlenül attól, hogy a vizsgálat során kötelezettségvállalásokat fogadtak el. I. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK (115) A gördülékeny igazgatás érdekében ki kell jelölni egy olyan időszakot, amelynek során az érintett felek írásban ismer- tethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ki kell jelenteni továbbá, hogy az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és a Bizottság által adott esetben javasolt végleges intézkedések céljából felül- vizsgálhatóak, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Indiából, Magyarországról, (1) Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköz- Mexikóból, társaságból, Lengyelországból, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó, ráerő- sített szerelvényekkel ellátott vagy nem felszerelt, 3 mm-t megha- ladó legnagyobb keresztmetszettel rendelkező acél drótkötelek és kábelek behozatalára, a zárt szerkezetű kötelet is beleértve, de a rozsdamentes acél drótkötél és kábel kivételével, amelyek a követ- kező KN-kódok alá sorolhatók: ex 7312 10 82 (7312 10 82*10 TARIC-kód), ex 7312 10 84 (7312 10 84*10 TARIC-kód), ex 7312 10 86 (7312 10 86*10 TARIC-kód), ex 7312 10 88 (7312 10 88*10 TARIC-kód) és ex 7312 10 99 (7312 10 99*10 TARIC-kód). 18 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/31. kötet (2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott érintett termék behozatalainak közösségi határparitáson számított, vámkezelés előtti nettó árára a következő ideiglenes vámtételeket kell alkalmazni: Ország Vállalat Vámtétel ( %) Kiegészítő TARIC- kód KNK Az összes vállalat Magyarország Az összes vállalat India Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Az összes többi vállalat Mexikó Az összes vállalat Lengyelország Drumet Az összes többi vállalat Dél-Afrika Az összes vállalat Ukrajna Az összes vállalat 74,8 33,9 39,8 40,2 56,4 35,0 56,1 33,9 54,8 – 8900 8613 8900 – 8614 8900 – – (3) Az (1) bekezdés ellenére az ideiglenes vámot nem kell alkalmazni az érintett terméknek a 2. cikk (3) bekezdésében felsorolt vállalatok által gyártott, és a 2. cikk (2) bekezdésével összhangban egy közösségi importáló vállalatnak közvetlenül exportált és számlázott behozatalaira. (4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. (5) Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátása az ideiglenes vám összegével egyenértékű biztosíték letétbe helyezéséhez kötött. 2. cikk (1) A Kínai Népköztársaságból, Magyarországról, Indiából, Mexikóból, Lengyelországból, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó, ráerősített szerelvényekkel ellátott vagy nem felszerelt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszettel rendelkező, az ex 7312 10 82 (7312 10 82*10 TARIC-kód), ex 7312 10 84 (7312 10 84*10 TARIC-kód), ex 7312 10 86 (7312 10 86*10 TARIC-kód), ex 7312 10 88 (7312 10 88*10 TARIC-kód) és az ex 7312 10 99 (7312 10 99*10 TARIC-kód) KN-kód alá sorolt acél drótkötelekre és kábelekre – a zárt szerkezetű kötelet is beleértve, de a rozsdamentes acél drótkötél és kábel kivételével – vonatkozó dömpingellenes eljárás keretében a (3) bekezdésben felsorolt vállalatok által felajánlott kötelezettségvállalásokat elfogadják. (2) A kötelezettségvállalás alapján történő szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem bemutatásakor a vámmentesség feltétele, hogy a (3) bekezdésben felsorolt vállalatok egyike által kiállított érvényes kötelezettségvállalási számlát mutassanak be az érintett tagállam vámszerveinek. A kötelezettségvállalási számla fő tételeit a melléklet tartalmazza. 11/31. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 19 (3) A kötelezettségvállalási számlával kísért behozatalokat a következő kiegészítő TARIC-kódok alatt jelentik be: Ország Vállalat Kiegészítő TARIC-kód Magyarország Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Lengyelország Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut” Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów „Falind” Spólka z organiczona odpowied- zialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut” Bytom Spólka z orga- niczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet” spólka z orga- niczona odpowiedzialnoscia 3. cikk      8616 8617 8619 (1) A 384/96/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése alapján és az említett rendelet 20. cikke (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottság előtt. (2) A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján a vizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkező felek a hatálybalépéstől számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban. Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszakra kell alkalmazni. 4. cikk Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. február 18-án. a Bizottság részéről Leon BRITTAN alelnök 20 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/31. kötet MELLÉKLET A 2. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségvállalási számlán feltüntetendő tételek 1. A terméket jelző kódszám (KNK) (a szóban forgó exportáló termelő által felajánlott kötelezettségvállalásban megállapítottak szerint), amely tartalmazza a típust, a sodratok számát, a huzalok számát sodratonként és a KN-kódot. 2. Az áruk pontos leírása, beleértve a következőket: – a vállalat termékkódja (VTK), – KN-kód, – (a rendeletben meghatározott) kiegészítő TARIC-kód, amely alapján vámkezelhetik a számlán szereplő árukat a közösségi határokon, – mennyiség (kilogrammban megadva), – az alkalmazandó minimálár. 3. Az értékesítési feltételek leírása, beleértve a következőket: – – – kilogrammonkénti ár, az alkalmazandó fizetési feltételek, az alkalmazandó szállítási feltételek, – összes engedmény és kedvezmény. 4. Az importőr neve, akinek a vállalat közvetlenül kiállítja a számlát. 5. A vállalat részéről a kötelezettségvállalási számlát kiállító tisztviselő neve, és a következő, aláírással ellátott nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az ezen az igazoláson szereplő áruknak az Európai Közösségbe irányuló közvetlen kivitel keretében történő értékesítése a ………………… vállalat) által felajánlott és az Európai Bizottság által a 362/1999/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatályán belül és annak feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az ezen a számlán megadott információk teljes körűek és megfelelnek a valóságnak. ”


title: Verordening (EG) nr. 370/1999 van de Commissie van 18 februari 1999 tot vaststelling van de maximumverlaging van het recht bij invoer van maïs in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2849/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

formats: pdf print

text: L 45/36 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 2. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 370/1999 VAN DE COMMISSIE van 18 februari 1999 tot vaststelling van de maximumverlaging van het recht b¶ invoer van ma(cid:139)s in het kader van de inschr¶ving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2849/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector granen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), inzonderheid op artikel 12, lid 1, Overwegende dat een inschr¶ving voor de maximumver- laging van het recht b¶ invoer van ma(cid:139)s in Spanje is opengesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2849/98 van de Commissie (3); Overwegende dat, overeenkomstig artikel 5 van Verorde- ning (EG) nr. 1839/95 van de Commissie (4), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1963/95 (5), de Commissie volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 kan besluiten een maximumverlaging van het recht b¶ invoer vast te stellen; dat b¶ deze vaststelling met name rekening moet worden gehouden met de in de artikelen 6 en 7 van Verordening (EG) nr. 1839/95 genoemde criteria; dat wordt gegund aan elke inschr¶ver wiens offerte ten hoogste gel¶k is aan de maximumverla- ging van het recht b¶ invoer; Overwegende dat de toepassing van de bovenbedoelde criteria op de huidige marktsituatie voor de betrokken graansoort leidt tot de vaststelling van de maximumverla- ging van het recht b¶ invoer op het in artikel 1 vermelde bedrag; Overwegende dat het Comit(cid:130) van beheer voor granen geen advies heeft uitgebracht binnen de door zijn voor- zitter bepaalde termijn, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de offertes die van 12 tot en met 18 februari 1999 in het kader van de inschr¶ving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2849/98 worden meegedeeld, wordt de maxi- mumverlaging van het recht b¶ invoer van ma(cid:139)s vastge- steld op 69,91 EUR per ton voor een globale maximum- hoeveelheid van 155 990 ton. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 19 februari 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 18 februari 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 358 van 31. 12. 1998, blz. 43. (4) PB L 177 van 28. 7. 1995, blz. 4. (5) PB L 189 van 10. 8. 1995, blz. 22


title: Verordnung (EG) Nr. 364/1999 der Kommission vom 18. Februar 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 19. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 45/29 VERORDNUNG (EG) Nr. 364/1999 DER KOMMISSION vom 18. Februar 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 2, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 bestimmt, daß der Unterschied zwischen den Notierungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt f(cid:129)r die in Artikel 1 derselben Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen f(cid:129)r diese Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstat- tung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden kann. Bei der Festsetzung der Erstattungen sind die Faktoren zu ber(cid:129)cksichtigen, die in Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gew(cid:132)hrung von Ausfuhrerstattungen bei und treffenden Getreidesektor St(cid:148)rungen Maßnahmen (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), aufgef(cid:129)hrt sind. Festlegung zu der zur im F(cid:129)r Mehle, Grobgrieß und Feingrieß aus Weizen und Roggen muß die auf diese Erzeugnisse anwendbare Erstattung unter Ber(cid:129)cksichtigung der zur Herstellung der betreffenden Erzeugnisse notwendigen Getreide- menge berechnet werden. Diese Mengen sind in der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 festgesetzt worden. Die Lage auf dem Weltmarkt oder die besonderen Erfor- dernisse bestimmter M(cid:132)rkte k(cid:148)nnen die Unterteilung der Erstattung f(cid:129)r gewisse Erzeugnisse gem(cid:132)ß ihrer Bestim- mung notwendig machen. Die Erstattung muß mindestens einmal monatlich festge- setzt werden; sie kann innerhalb dieses Zeitraums abge(cid:132)n- dert werden. Die Anwendung dieser Modalit(cid:132)ten auf die gegenw(cid:132)rtige Lage der Getreidem(cid:132)rkte und insbesondere auf die Notie- rungen oder Preise dieser Erzeugnisse in der Gemein- schaft und auf dem Weltmarkt f(cid:129)hrt zur Festsetzung der Erstattung in H(cid:148)he der im Anhang genannten Betr(cid:132)ge. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungen bei der Ausfuhr der in Artikel 1 Buch- staben a), b) und c) der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 genannten Erzeugnisse, Malz ausgenommen, in unver(cid:132)n- dertem Zustand sind im Anhang festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 19. Februar 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 18. Februar 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. L 45/30 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 19. 2. 1999 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 18. Februar 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag (EUR/Tonne) (EUR/Tonne) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 alle Drittl(cid:132)nder, 02 andere Drittl(cid:132)nder, 03 Schweiz, Liechtenstein. — 0 — 26,00 0 64,50 0 — 40,00 0 — — — 40,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 49,25 46,00 42,50 39,25 36,75 — — 82,00 — — 30,00 (2) 27,00 (2) — 30,00 (2) — (2) Enth(cid:132)lt das Erzeugnis gepreßten agglomerierten Grieß, wird keine Erstattung gew(cid:132)hrt. NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission (ABl. L 214 vom 30. 7. 1992, S. 20) bestimmt sind


title: Komission asetus (EY) N:o 370/1999, annettu 18 päivänä helmikuuta 1999, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2849/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

text: L 45/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 19. 2. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 370/1999, annettu 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, maissin tuontitullin enimm(cid:132)isalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2849/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksella (EY) N:o 2849/98 (3) on avattu tar- jouskilpailu, joka koskee enimm(cid:132)isalennusta maissin tuontitullista Espanjaan, komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 5 artiklan mukai- sesti (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1963/95 (5), komissio voi asetuksen (ETY) N:o 1766/ 92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) tuontitullin enimm(cid:132)isalennuksen vahvistamisesta; vahvistamisessa erityisesti otettava asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132), perusteet; huomioon on jonka suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, tarjous tuontitullin on enimm(cid:132)isalennuksen edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, ett(cid:132) tuontitullin enimm(cid:132)isalennukseksi olisi vahvistettava 1 ja artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheen- johtajansa asettamassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2849/98 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 12. –18. helmikuuta 1999 j(cid:132)tettyjen tarjousten osalta maissin enimm(cid:132)isalennukseksi vahvistetaan 69,91 EUR tonnia kohti 155 990 tonnin kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti. tuontitullin 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 358, 31. 12. 1998, s. 43 (4) EYVL L 177, 28. 7. 1995, s. 4 (5) EYVL L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: 1999 m. vasario 18 d. Komisijos direktyva 1999/8/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 66/402/EEB dėl prekybos javų sėkla

eurovoc_concepts: cereals marketing seed

text: 03/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 405 31999L0008 L 50/26 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 2 26 KOMISIJOS DIREKTYVA 1999/8/EB 1999 m. vasario 18 d. iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 66/402/EEB dėl prekybos javų sėkla EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1966 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvą 66/402/EEB dėl prekybos javų sėkla (1) su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Tarybos direktyva 98/96/EEB (2), ypač į jos 21a straipsnį, kadangi kvietrugių sėklai, skirtai parduoti valstybių narių terito- rijoje, valstybės narės gali II priede nustatytą mažiausią daigumą; iki 80 % sumažinti kadangi, kaip nurodyta pirmiau minėtoje direktyvoje, šia gali- mybe galima naudotis tik iki 2000 m. vasario 1 d. ; kadangi, atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, sunku išauginti tokio daigumo kvietrugių sėklą, kuri būtų lygia- vertė nurodytai II priede; kadangi, atsižvelgiant technikos žinių raidą, į mokslo ir mažiausią grynos veislės kvietrugių sėklos daigumą reikia suma- žinti iki 80 %; kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Direktyvos 66/402/EEB II priedo 2 skirsnio A dalis pakeičiama taip: lentelės 2 skiltyje prie kvietrugių nurodytas skaičius „85“ pakeičiamas skaičiumi „80“. 2 straipsnis 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 2000 m. vasario 1 d. , įgyven- dina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skel- biant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. 3 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1999 m. vasario 18 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys (1) OL 125, 1966 7 11, p. 2309/66. (2) OL L 25, 1999 2 1, p. 27


title: Regolamento (CE) n. 369/1999 della Commissione del 18 febbraio 1999 che fissa la riduzione massima del dazio all'importazione di granturco nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2850/98

text: 19. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 45/35 REGOLAMENTO (CE) N. 369/1999 DELLA COMMISSIONE del 18 febbraio 1999 che fissa la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco nell’am- bito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2850/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 12, paragrafo 1, considerando che una gara per la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco in Portogallo (cid:138) stata regolamento (CE) n. 2850/98 della indetta con il Commissione (3); considerando che, conformemente all’articolo 5 del rego- lamento (CE) n. 1839/95 della Commissione (4), modifi- cato dal regolamento (CE) n. 1963/95 (5), la Commissione pu(cid:149), secondo la procedura prevista all’articolo 23 del rego- lamento (CEE) n. 1766/92, decidere la fissazione di una riduzione massima del dazio all’importazione; che per tale fissazione si deve tener conto, in particolare, dei criteri precisati agli articoli 6 e 7 del regolamento (CE) n. 1839/ 95; che (cid:138) dichiarato aggiudicatario ogni concorrente la cui offerta non superi l’importo della riduzione massima del dazio all’importazione; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la riduzione massima del dazio all’impor- tazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che il comitato di gestione per i cereali non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presi- dente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 12 al 18 febbraio 1999 nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2850/ 98, la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco (cid:138) fissata a 65,69 EUR per tonnellata per un quantitativo massimo globale di 30 000 tonnellate. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 19 febbraio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 18 febbraio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 358 del 31. 12. 1998, pag. 44. (4) GU L 177 del 28. 7. 1995, pag. 4. (5) GU L 189 del 10. 8. 1995, pag. 22


title: Regulamento (CE) n° 371/1999 da Comissão de 18 de Fevereiro de 1999 que fixa o preço do mercado mundial do algodão não descaroçado e estabelece o montante do adiantamento da ajuda

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

text: 19. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 45/37 REGULAMENTO (CE) Nº 371/1999 DA COMISS(cid:212)O de 18 de Fevereiro de 1999 que fixa o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro(cid:135)ado e estabelece o montante do adiantamento da ajuda A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Acto de Ades(cid:209)o da Gr(cid:130)cia e, nomeada- mente, os n(cid:16) 3 e 10 do Protocolo nº 4 relativo ao algod(cid:209)o, com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1553/95 do Conselho (1), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1554/95 do Conselho, de 29 de Junho de 1995, que fixa as regras gerais do regime de ajuda ao algod(cid:209)o e revoga o Regula- mento (CEE) nº 2169/81 (2), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1419/98 (3), e, nomeadamente, os seus artigos 3º, 4º e 5º, Considerando que, nos termos do artigo 3º do Regula- mento (CE) nº 1554/95, o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro(cid:135)ado (cid:130) determinado periodicamente a partir do pre(cid:135)o do mercado mundial verificado para o algod(cid:209)o descaro(cid:135)ado, tendo em conta a rela(cid:135)(cid:209)o tradicio- nalmente existente entre o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o descaro(cid:135)ado e o pre(cid:135)o calculado para o algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro(cid:135)ado; que essa rela(cid:135)(cid:209)o foi estabelecida no nº 2 do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1201/89 da Comiss(cid:209)o, de 3 de Maio de 1989, que estabelece as regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de ajuda para o algod(cid:209)o (4), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1664/98 (5); que, no caso de o pre(cid:135)o do mercado mundial n(cid:209)o poder ser determinado desta forma, deve ser estabelecido com base no (cid:156)ltimo pre(cid:135)o determinado; Considerando que, nos termos do artigo 4º do Regula- mento (CE) nº 1554/95, o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o descaro(cid:135)ado (cid:130) determinado para um produto que satisfa(cid:135)a determinadas caracter(cid:146)sticas, e tendo em conta as ofertas e as cota(cid:135)(cid:210)es mais favor(cid:145)veis no mercado mundial de entre as consideradas representativas da tend(cid:136)ncia real desse mercado; que, para efeitos dessa determina(cid:135)(cid:209)o, (cid:130) estabelecida uma m(cid:130)dia das ofertas e cota(cid:135)(cid:210)es verificadas numa ou em v(cid:145)rias bolsas europeias para um produto entregue CIF num porto do norte da Europa em proveni- (cid:136)ncia dos diferentes pa(cid:146)ses fornece dores considerados mais representativos para o com(cid:130)rcio internacional; que, no entanto, est(cid:209)o previstas adapta(cid:135)(cid:210)es desses crit(cid:130)rios para (1) JO L 148 de 30. 6. 1995, p. 45. (2) JO L 148 de 30. 6. 1995, p. 48. (3) JO L 190 de 4. 7. 1998, p. 4. (4) JO L 123 de 4. 5. 1989, p. 23. (5) JO L 211 de 29. 7. 1998, p. 9. a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o descaro(cid:135)ado, a fim de ter em conta as diferen(cid:135)as justifi- cadas pela qualidade do produto entregue ou pela natu- reza das ofertas e das cota(cid:135)(cid:210)es; que essas adapta(cid:135)(cid:210)es s(cid:209)o fixadas no artigo 2º do Regulamento (CEE) nº 1201/89; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios acima refe- ridos implica que o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro(cid:135)ado deve ser fixado no n(cid:146)vel indicado em seguida; Considerando que o nº 3A, segundo par(cid:145)grafo, do artigo 5º do Regulamento (CE) nº 1554/95 estabelece que o montante do adiantamento (cid:130) igual ao pre(cid:135)o de objectivo diminu(cid:146)do do pre(cid:135)o do mercado mundial e de uma redu(cid:135)(cid:209)o calculada mediante a f(cid:155)rmula aplic(cid:145)vel em caso de supera(cid:135)(cid:209)o da quantidade m(cid:145)xima garantida, mas com base na nova estimativa da produ(cid:135)(cid:209)o de algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro(cid:135)ado majorada, no m(cid:146)nimo, de 7,5 %; que o Regu- lamento (CE) nº 2591/98 da Comiss(cid:209)o (6) fixou o n(cid:146)vel de produ(cid:135)(cid:209)o estimado para a campanha de 1998/1999 e a percentagem de majora(cid:135)(cid:209)o correspondente; que a apli- ca(cid:135)(cid:209)o desse m(cid:130)todo leva (cid:133) fixa(cid:135)(cid:209)o do montante do adian- tamento por Estado-membro no n(cid:146)vel indicado infra, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º 1. O pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o n(cid:209)o desca- ro(cid:135)ado, referido no artigo 3º do Regulamento (CE) nº 1554/95, (cid:130) fixado em 22,561 EUR por 100 quilogramas. 2. O montante do adiantamento da ajuda referido no nº 3A, segundo par(cid:145)grafo, do artigo 5º do Regulamento (CE) nº 1554/95 (cid:130) de: — 61,629 EUR por 100 quilogramas para a Espanha, — 51,424 EUR por 100 quilogramas para a Gr(cid:130)cia, — 83,739 EUR por 100 quilogramas para os restantes Estados-membros. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 19 de Feve- reiro de 1999. (6) JO L 324 de 2. 12. 1998, p. 25. L 45/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 2. 1999 O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 18 de Fevereiro de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o


title: Reglamento (CE) n° 368/1999 de la Comisión de 18 de febrero de 1999 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de avena en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2007/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: L 45/34 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 2. 1999 REGLAMENTO (CE) No 368/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 18 de febrero de 1999 por el que se fija la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n de avena en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 2007/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restituciones a la exportaci(cid:155)n y a las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4), Visto el Reglamento (CE) no 2007/98 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de septiembre de 1998, relativo a una medida especial de intervenci(cid:155)n para los cereales en Finlandia y en Suecia (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Regla- mento (CE) no 244/1999 (6), y, en particular, su art(cid:146)culo 8, Considerando que el Reglamento (CE) no 2007/98 ha abierto una licitaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n de avena producida en Finlandia y en Suecia y destinada a ser exportada de Finlandia y de Suecia a todos los pa(cid:146)ses terceros; Considerando que, en virtud del art(cid:146)culo 8 del Regla- mento (CE) no 2007/98, la Comisi(cid:155)n, bas(cid:145)ndose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento esta- blecido en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92, puede decidir fijar una restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la expor- taci(cid:155)n siguiendo los criterios a que se refiere el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95; que, en este caso, el contrato se adjudicar(cid:145) al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a a la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de los criterios precitados a la situaci(cid:155)n actual de los mercados de cereal conside- rado lleva a fijar la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n en el importe indicado en el art(cid:146)culo 1; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para las ofertas comunicadas del 12 al 18 de febrero de 1999 en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 2007/98, la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n de avena se fijar(cid:145) en 60,90 EUR por tonelada. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 19 de febrero de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 18 de febrero de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 258 de 22. 9. 1998, p. 13. (6) DO L 27 de 2. 2. 1999, p. 10