title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 362/1999, 18. veebruar 1999, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Mehhikost, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärineva terastrossi ja -kaabli impordile ning kiidetakse heaks teatavate Ungari ja Poola eksportijate pakutud kohustused

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

text: 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 3 31999R0362 L 45/8 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 19. 2. 1999 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 362/1999, 18. veebruar 1999, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Mehhikost, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärineva terastrossi ja -kaabli impordile ning kiidetakse heaks teatavate Ungari ja Poola eksportijate pakutud kohustused EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul. Asja arutati kõigi isikutega, kes seda taotlesid. võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) mida on viimati muu- detud määrusega (EÜ) nr 905/98, (2) eriti selle artikleid 7 ja 8, (4) olles konsulteerinud nõuandekomiteega ning arvestades järgmist: A. MENETLUS (1) (2) Komisjon teatas 20. mail 1998 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud teadaandes (3) dumpinguvastase menetluse alg- atamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”), Indiast, Korea Vabariigist (edaspidi “Korea”), Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärineva terastrossi ja -kaabli impordi suhtes ühendusse. Komisjon teatas 30. juulil 1998 samuti dumpinguvastase menetluse algatamisest Ungarist, Mehhikost ja Poolast päri- nevate samade toodete impordi suhtes. (4) Menetlused algatati kahe kaebuse tulemusena, mille Euroopa Liidu terastrossitööstuste (EWRIS) koostöökomi- tee esitas 1998. aasta aprillis ja juunis ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa ühenduse teras- trossi ja -kaabli tootmisest. Kaebus sisaldas tõendeid nime- tatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti pärast konsultee- rimist menetluse algatamiseks piisavaks. Hiljem peeti sobivaks mõlemad menetlused dumpingu- ja kahjuanalüüsi eesmärgil ühendada (vt preambuli põhjen- dus 6). (3) Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitanud ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid ja importijaid, teadaolevaid tarnijaid ja kasutajaid, asjaomaseid ühendusi ja eksporti- vate riikide esindajaid. Huvitatud isikutele anti võimalus (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. (2) EÜT L 128, 30. 4. 1998, lk 18. (3) EÜT C 155, 20. 5. 1998, lk 11. (4) EÜT C 239, 30. 7. 1998, lk 3. Komisjon saatis kõigile teadaolevatele pooltele küsimusti- kud. Pidades silmas kaebuse esitanud ühenduse tootjate suurt arvu ja määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “algmää- rus”) artikli 6 lõikes 9 kehtestatud tähtaegu, otsustas komis- jon uurida kahju kaebuse esitanud ühenduse tootjate valimi põhjal kooskõlas algmääruse artikliga 17. Komisjon sai vastused asjaomaste riikide 21 eksportivalt tootjalt, kol- melt importijalt ja kolmelt varustava tööstuse tarnijalt. Tooteid kasutavatelt tööstusharudelt vastuseid ei saadud. (5) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dum- pingu, kahju tekitamise ja ühenduse huvide esialgse kind- lakstegemise seisukohast vajalikuks pidas, ning korraldas kontrolli järgmiste ettevõtete ruumides: A. Kaebuse esitanud ühenduse tootjad a) Taani: Randers Rebslageri b) Prantsusmaa: Trefileurope b) Saksamaa: BTS Drahtseile GmbH d) Itaalia: Redaelli Tecnacordati SpA e) Hispaania: Trenzas y Cables SL f) Ühendkuningriik: Bridon International Limited 4 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd B. Eksportivad tootjad a) Ungari: Drótárú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Mis- kolc b) India: Kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemiku 1. jaanua- rist 1997 kuni 31. märtsini 1998 (edaspidi “vaatluspe- riood”). B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Kalkuta 1. Vaatlusalune toode Mohatta & Heckel, Mumbai (Bombay) c) Korea: Kiswire Ltd, Seoul ja Pusan Manho Rope & Wire Ltd, Pusan Chung Woo Rope Co. , Ltd, Pusan Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd, Suncheon d) Mehhiko: Aceros Camesa SA de CV, Mexico Cablesa SA de CV, Queretaro Viimast ettevõtet uuriti, kuid selle puhul ei leidnud vaatlusaluse toote eksportimine uurimisperioodi jooksul kinnitust, mistõttu selle suhtes ei kohaldata dumpinguvastast menetlust. e) Poola: Drumet SA, Wloclawek “Linodrut” Group (1) f) Lõuna-Aafrika: Haggie Rand Limited, Cleveland C. Ühenduses asuvad sidusimportijad a) India: Usha Martin Europe Limited (Ühendkuningriik), Usha Martin Scandinavia (Taani) b) Korea: Kiswire Europe BV (Madalmaad) c) Lõuna-Aafrika: Haggie Rand Europe (Belgia), Le Lis (Belgia) (6) Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas mõlema menetluse puhul ajavahemikku 1. jaanuarist 1997 kuni 31. märt- sini 1998 (edaspidi “uurimisperiood”). (1) Dumpinguvastane menetlus hõlmab kontserni järgmisi ettevõtteid: — Slaskie Zaklady Lin i Drutu “Linodrut” Spólka Akcyjna, — Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnościa, — Fabryka Lin i Drutów “Falind” Spólka z organiczona odpowied- zialnoscia, — Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut” Bytom Spólka orga- niczona odpowiedzialnoscia, — Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut Linmet” spólka z orga- niczona odpowiedzialnościa. (7) Vaatlusalused tooted on terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, sealhulgas mittehargnevad tros- sid ja kaablid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm (edaspidi tööstuses kasutatava terminoloo- gia kohaselt “terastrossid”). Need on praegu liigitatud CN-koodide 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ja 7312 10 99 alla. Terastrossid koosnevad kolmest põhikomponendist: teras- traat, millest moodustuvad keermed, ümber südamiku põi- mitud keermed ja südamik ise. Kõnealuste komponentide ehitus erineb, sõltudes terastrossi kavandatava kasutuse füüsikalistest nõuetest. Teatavatel juhtudel võib terastros- sina kasutada ühtainust keeret. Terastrosse on mitmesuguse kvaliteediga ning nende tõm- betugevus ja läbimõõt erinevad. Terastross võib olla galva- niseeritud (st tsingitud) või läikiv. Keermed saadakse mitme traadi tiheda kokkupõimimise teel erinevate geomeetriliste mustrite või moodustiste kujul (standardne, Seale, Filler ja Warrington). Iga terastrossi liigi omadused määravad tema kogus, mõõtmed, kvaliteet ja konkreetne ehitus. Keermed pannakse harilikult kokku ja põimitakse ümber südamiku, mis võib olla kiust (naturaalsest või sünteetili- sest), terasest või kombineeritud neist mõlemast. Terastrossidel võib olla ka muid erisusi, nagu näiteks kee- rusuund, vormitus või muud eriomadused (nt kokkupres- situd, ristkorrutisega või mittekeerduvad trossid). Need on harilikult ümmarguse ristlõikega, kuid võivad olla ka nel- jakandilised. Terastross võib olla lõigatud sobiva pikkusega juppideks või varustatud manustega (konksud, rõngad) ning see võib olla kaetud plastiga. Terastrossidel on palju eri kasutusalasid, sealhulgas üldots- tarve, kalandus, merendus/laevandus, nafta- ja gaasitöös- tus, mäendus, metsandus, õhutransport, tsiviilehitus, ehi- tus eri kasutusaladele ja väikestele erinevustele füüsikalistes oma- dustes, peetakse kõnealuseid tooteid üheks ja samaks too- teks. tõsteseadmed. Vaatamata nimetatud ja 2. Samasugune toode (8) Kuigi teatavad eksportivad tootjad väitsid, et kõik erineva- test eksportivatest riikidest pärinevad vaatlusalused tooted ei ole sarnased, leidis komisjon, et eri liiki terastrosside põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste (vt eespool 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 5 toodud kirjeldust) vahel eiole olulisi erinevusi. Terastros- side rakendamise ja kasuta mise osas leiti, et kuigi eksistee- rib suur hulk nimetatud tooteid kasutavaid tööstusharusid, on kõigi terastrosside kasutus peamiselt ühesugune. müügist, määrati tooteliigi normaalväärtus kindlaks ülejää- nud tulutoova omamaise müügi puhul tegelikult makstud kaalutud keskmiste hindade alusel. Leiti, et Ungaris, Indias, Koreas, Mehhikos, Poolas ja Lõuna- Aafrikas toodetud ja nende omamaisel turul müüdud teras- trosside ning ühenduse tööstuse poolt toodetud ja müüdud terastrosside füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasu- tusvaldkonnad on samad kui nendel terastrossidel, mida eksporditi asjaomastest riikidest ühendusse. Lisaks leiti iga tooteliigi siseselt, et asjaomastest riikidest ühendusse eks- porditud terastrossid ja ühenduses toodetud terastrossid olid omavahel vahetatavad. Seepärast jõuti järeldusele, et kõik terastrossid on samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. (10) Tooteliikide puhul, mille omamaise müügi maht oli alla 5 % ühendusse eksporditud mahust või tulutoova oma- maise müügi maht alla 10 %, peeti omamaist müüki alg- määruse artikli 2 lõigete 2 ja 4 tähenduses ebapiisavaks ja seetõttu ei võetud seda arvesse. Kõnealustel juhtudel võeti normaalväärtuse aluseks kaalutud keskmised hinnad, mida asjaomase riigi muud tootjad nõudsid vastava tooteliigi representatiivse omamaise müügi puhul tavapärase kau- banduse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. C. DUMPING 1. Normaalväärtus (11) Kui müük oli ebapiisav või puudus asjaomase riigi muude tootjate representatiivne omamaine müük, võeti tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel aluseks tootmiskulud, mis vaatlusalune eksportiv tootja kannab kõnealuse tooteliigi puhul, millele lisati mõistlik summa müügi-, üld- ja haldus- kulude ning kasumi jaoks vastavalt algmääruse artikli 2 lõi- getele 3 ja 6. Müügi-, üld-ja halduskulud arvutati represen- ja kasumimarginaal tatiivse omamaise müügi põhjal representatiivse müügi põhjal tavapärase kaubanduse käi- gus. a) Üldmenetlus (Hiina, Ungari, India, Korea, Mehhiko, Poola, Lõuna-Aafrika ja Ukraina) (9) Normaalväärtuse kehtestamisel tehti kõigepealt iga koos- tööd tegeva asjaomaste riikide eksportiva tootja puhul kindlaks, kas tema vaatlusaluse toote omamaise müügi kogumaht oli representatiivne kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2, st kas kõnealune müük moodustas roh- kem kui 5 % ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügimahust. Seejärel uuriti, kas iga tooteliigi omamaine kogumüük moodustab vähemalt 5 % ühendusse eksporditud sama tooteliigi müügimahust. b) Olemasoleva teabe kasutamine (India ja Poola) (12) Üks India ja üks Poola eksportiv tootja ei andnud normaal- väärtuse kohta piisavat teavet; eelkõige oli ebapiisav toot- miskulusid käsitlev teave. Kõnealustel juhtudel tuli vasta- valt algmääruse artikli 18 lõigetele 1 ja 5 nimetatud ettevõtete toodete normaalväärtus kindlaks määrata ole- masolevate andmete põhjal. Ajutiselt otsustati, et muude asjaomase riigi koostööd tegevate eksportivate tootjate normaalväärtust käsitlev teave kujutab endast kõige sobi- vamat lähtealust. 5 % tingimusele vastavate toodete puhul uuriti, kas neid oli tavapärase kaubandustegevuse käigus piisavalt müüdud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. c) Mitteturumajanduslike riikide võrdlusriik (Hiina ja Ukraina) Kui omamaine kogumüük üle ühiku hinna moodustas vähemalt 80 % müügist, määrati tooteliigi normaalväärtus kindlaks kogu omamaise müügi puhul tegelikult makstud kaalutud keskmiste hindade alusel. Kui tulutoovate tehin- gute maht oli vähem kui 80 %, kuid mitte vähem kui 10 % (13) Kuna Hiinat ja Ukrainat loetakse mitteturumajanduslikeks riikideks, oli vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 nor- maalväärtus vaja kindlaks määrata võrdluse teel kolmanda turumajandusliku riigiga. Kaebuse esitaja pakkus selleks Norrat ja seda mainiti algatusteates. Kõnealuses teates 6 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd täpsustatud tähtaja jooksul väljendas üks Hiina eksportiv tootja kõnealuse ettepaneku suhtes oma lahkarvamust ja pakkus alternatiivina Indiat. Üks Ukraina tootja väljendas samuti oma lahkarvamust ja pakkus Türgit. Uurimisel selgus, et Norra ei sobi võrdlusriigiks, kuna seal oli ainult üks tootja ja import sinna oli piiratud, mistõttu konkurents kõnealusel turul oli väga piiratud; lisaks oli siseturg väga väike. Viidi läbi uuring, et teha kindlaks, kas on võimalik kasu- tada Ühendriikide normaalväärtust, kus konkurentsivõime- lisel turul eksisteerib lai valik tooteid. Ainult üks ettevõte- test, kellega Ühendriikides ühendust võeti, nõustus koostööd tegema. Uurimise käigus selgus siiski, et kõnea- luse tootja koostöö tase ei ole piisav, et võimaldada komis- jonil rahuldavalt kontrollida iga tooteliigi hinnataset ja tootmiskulusid Ühendriikide turul. Komisjon uuris samal ajal, kas Tai või Türgi oleksid sobi- vad valikud. Võeti ühendust mitmete ettevõtetega, kes keel- dusid aga komisjonipoolsetele märkimisväärsetele pingu- tustele vaatamata koostööd tegemast. Kõnealuste asjaolude tõttu otsustati kasutada üht menetlu- ses hõlmatud turumajandusega riiki. Kõige sobivamaks võrdlusriigiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 peeti Indiat. Esiteks on Indial suurim siseturg, mida iseloomus- tab konkureerivate kohalike tootjate märkimisväärne arv; teiseks vaatlusaluse toote omamaine müük on Indias kõige representatiivsem, võrreldes Hiina ja Ukraina ekspordiga ühendusse. Ülalmainitud põhjustel määrati Hiina ja Ukraina ekspordi normaalväärtus ühendusse kindlaks India turul sõltuma- tute tarbijate poolt tegelikult makstud või makstavate hin- dade põhjal. 2. Ekspordihind edasi ühenduse sõltumatule ostjale. Kõnealuseid hindu kor- rigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas mõistlikku vahet müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks. Kasumitase määrati kind- laks kasumiteabe põhjal, mille olid esitanud koostööd tege- vad vaatlusaluse toote sõltumatud importijad ühendusse, kui sellist teavet peeti nii usaldusväärseks kui ka represen- tatiivseks. b) Erikohtlemine (Hiina) (16) Neli eksportivat Hiina tootjat taotlesid erikohtlemist, st neist igaühe puhul eraldi ekspordihinna kehtestamist ja dumpingumarginaali arvutamist. Komisjon kontrollis, kas kõnealused neli ettevõtet on Hiina riigist tegelikkuses ja õiguslikult nii iseseisvad, et need oleks võrreldavad valdava osa turumajandusliku riigi ettevõtete- ga. Selleks saadeti ettevõtetele üksikasjalikud küsimused, mis käsitlesid omandilist kuuluvust, juhtimist, kontrolli ning kaubandus- ja äripoliitika kindlaksmääramist. Neli asjaomast ettevõtet ei suutnud komisjonile rahuldavalt tõestada, et nad on Hiina ametivõimudest piisavalt sõltu- matud. Eelkõige oli põhjuseks see, et nii kõnealuste ettevõ- tete kapital kui ka tootmisvahendid kuuluvad riigile. Välja arvatud üks ettevõte, mille eeskirjadest oli selge, et otsustamisõigus kuulub kõigis peamistes tegevusvaldkon- dades riigile, ei saatnud ülejäänud kolm ettevõtet oma põhikirja koopiaid. Seetõttu oli võimatu kindlaks teha, kas kõnealused ettevõt- ted tegutsevad Hiina ametivõimudest sõltumatult või mit- te, kas neil on vabadus otsustada palkade, tootmistaseme ja hinnapoliitika ning eelkõige sise- ja eksportturul müüda- vate koguste üle. a) Üldmenetlus Seetõttu otsustati, et erikohtlemine ei ole kõnealuse nelja ettevõtte puhul sobilik. (14) Kui ühendusse eksporditud tooted müüdi otse sõltumatu- tele tarbijatele, määrati nende ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8. 3. Võrdlus (15) India, Korea ja Lõuna-Aafrika puhul arvutati ekspordihin- nad kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 selle hinna alusel, millega imporditud tooteid müüdi esimest korda (17) Õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõueteko- haselt arvesse algmääruse artikli 2 lõikes 10 ette nähtud erinevusi: kaudseid makse, veo-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakendamis-, krediidi- ja müügijärgseid laadimis-, kulusid ning vahendustasu. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 7 (22) (18) Kolm Korea ettevõtet, Ungari ettevõte ja üks India ettevõte taotlesid impordikulude eest soodustust. Taotlus rahuldati Ungari ettevõtte ja Korea ettevõtete puhul, välja arvatud ühe puhul, kes ei suutnud näidata, et imporditud tooraine- te, mida kasutatakse siseturul müüdava vaatlusaluse toote valmistamiseks, ja impordikulude eest nõutava soodustuse vahel on otsene seos. Soodustust ei antud India ettevõttele, kes ei suutnud tõestada, et mõne imporditud tooraine, pea- miselt tsingi pealt maksti tollimaksu ja et need paigutati füüsiliselt siseturul müüdavasse vaatlusalusesse tootesse. ettevõte taotles vastavalt algmääruse Lõuna-Aafrika artikli 2 lõike 10 punktile j soodustust valuutavahetuse eest põhjendusega, et Lõuna-Aafrika randi kallinemise tõttu Euroopa valuutade suhtes uurimisperioodi jooksul tuleks ekspordihindu kohandada. Kõnealune taotlus lükati tagasi, kuna vahetuskursi kõikumine ei kujutanud endast püsivat muutust. (23) Ülalmainitud Poola ettevõte taotles oma normaalväärtuse kohandamist, kuna tema omamaine müük toimus põhili- selt varudest, mistõttu kõnealuste varude rahastamisest tekkisid kulud samas, kui ekspordituru jaoks toodeti telli- muste alusel. Kõnealust kohandamist taotleti vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile k. Kuna ettevõte ei näidanud, et vahe rahastamiskuludes oleks mõjutanud hinna võrrelda- vust, ja puudusid tõendid, mis oleksid näidanud, et tarbi- jad maksavad selle tulemusena siseturul pidevalt erinevaid hindu, ei olnud võimalik taotlust rahuldada. 4. Dumpingumarginaalid a) Menetlus (24) Iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasemel ja samal kaubandustasandil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Kõnealune võrdlus osutas kõigi asjao- maste riikide, välja arvatud Korea puhul dumpingule. (25) Koostööd mitte tegevate asjaomaste ettevõtete suhtes, kes ei vastanud komisjoni küsimustikule, ei võtnud komisjo- niga ühendust ega andnud uurimise käigus vajalikku tea- vet, määrati dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 18 lõike 1 sätetele kindlaks olemasolevate andmete põhjal. Koostöötaseme väljaselgitamiseks kõnealuse uurimise puhul võrreldi Eurostati arve koostööd tegevate eksporti- vate tootjate esitatud andmetega ekspordimahu kohta ühendusse. Selle tulemusena leiti, et kõigi uuritud riikide üldine koostöötase on kõrge. Seetõttu pidas komisjon sobi- vaks kehtestada koostööd mitte tegevatele ettevõtetele kõr- geim või ainus dumpingumäär, mis oli tehtud kindlaks asjaomase riigi koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kuna ei olnud põhjust arvata, et koostööd mitte tegev eks- portiv tootja oli müünud dumpinguhinnaga vähem kui kõrgeima tuvastatud tasemega ettevõte. (19) Lõuna-Aafrika ettevõte ja üks Poola ettevõte taotlesid kau- bandusliku tasandi erinevusest tulenevat kohandamist. Lõuna-Aafrika ettevõte tõi taotluse põhjenduseks, et sise- turul müüdi toodet sõltumatutele tarbijatele või filiaalide kaudu samas, kui eksport müüdi suurtele turustajatele, kes müüsid toodet edasi. Filiaalide kaudu toimuva müügi kohta väideti, et nende ülesanded olid laiaulatuslikumad ja hin- nad kõrgemad kui otse vabrikust müümise korral. Kõne- alust taotlust ei rahuldatud, kuna ettevõte ei suutnud näi- data, et sõltumatutele tarbijatele müümise ja filiaalide kaudu müümise vahel oli siseturul püsiv hinnavahe. (20) Üks Poola tootja väitis, et ühendusse eksporditavad tooted müüdi turustajatele ja hulgimüüjatele, kes ostsid suurtes kogustes samas, kui siseturul müüdi turustajatele ja lõpp- kasutajatele, kes ostsid väikestest kogustes. Ettevõte ei näi- danud aga, et nende väidetavalt eri liiki tarbijate tegevus oleks olnud erinev ega et eksportiva riigi siseturul oleks eri kaubanduslike tasandite vahel olnud püsiv ja selge hinna- vahe. Seega ei tundunud kohandamine olevat põhjendatud. (21) Üks India ettevõtte taotles, et komisjon kasutaks krediidi- kulude arvutamisel tegelikku maksekuupäeva, mitte arvel esitatud maksetingimusi. Kõnealune taotlus lükati tagasi, kuna makstava hinna kindlaksmääramisel ei peetud mitte tegelikku maksekuupäeva, vaid arvel esitatud maksetingi- musi teguriks, mida tuleb arvesse võtta. 8 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Ülalmainitud lähenemist peeti samuti vajalikuks, et vältida koostöö mitte tegemise soodustamist ja kõrvalehoidumise võimaluse loomist. D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU b) Dumpingumarginaalide tase 1. Ühenduse toodang (26) Ajutiselt kehtestatud dumpingumarginaal protsendina CIF- hinnast ühenduse piiril on järgmine: Hiina: (27) Ungari: 74,8 % — Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi 33,9 %, Rt: — koostöös mitteosalevad eksportivad toot- 33,9 %. jad: (28) India: — Usha Martin Industries &Usha Beltron Ltd: 39,8 %, — Mohatta & Heckel: 40,2 %, — koostöös mitteosalevad eksportivad toot- 40,2 %. jad: (29) Korea: — Kiswire Ltd: — Manho Rope & Wire Ltd: — Chung Woo Rope Co. , Ltd: — Chun Kee Steel and Wire Rope Co. , Ltd: Kõnealused marginaalid on miinimumtase. 1,2 %, 0,1 %, 0,2 %, 0,4 %. (30) Mehhiko: — Camesa SA de CV: 95,6 %, — koostöös mitteosalevad eksportivad toot- 95,6 %. jad: (31) Poola: — Drumet SA: — “Linodrut” Group: 35,0 %, 56,1 %, — koostöös mitteosalevad eksportivad toot- 56,1 %. jad: (32) Lõuna-Aafrika: — Haggie Rand Limited: 132 %, — koostöös mitteosalevad eksportivad toot- 132 %. jad: (33) Ukraina 54,8 %. (34) Mitu eksportivat tootjat nõudsid, et üks kaebuse esitanud ühenduse tootja tuleks ühenduse tööstuse mõistest välja jätta, kuna ta on seotud importijaga ja turustus- /kauplemisettevõtete ketiga, mis importis uurimisperioo- dil vaatlusalust toodet uuritavatest riikidest ühendusse vas- tavalt algmääruse artikli 4 lõige 1 punktile a ja lõikele 2. Tuleks märkida, et kõnealune kaebuse esitanud ühenduse tootja ei olnud ise uurimisperioodi ajal toodet importinud. Komisjon tegi kontserni kuuluvate kaubandusettevõtete impordi osas kindlaks, et kõnealune kaebuse esitanud ühenduse tootja moodustab tõesti osa ettevõtete kontser- nist, kuhu kuulusid importija ja turustusettevõtted, ning et viimased olid uurimisperioodi ajal importinud asjaomas- test riikidest terastrosse. Leiti, et kontserni struktuur oli 1994. aasta ja uurimisperioodi vahel muutunud. Sellele vaatamata oli kõnealusel kaebuse esitanud ühenduse toot- jal kogu uurimisperioodi ajal ühisosalus nii importija kui turustusettevõtetega, mistõttu neid loeti sidusettevõteteks. Komisjon uuris kontserni struktuuri ja leidis, et ei saa välis- tada, et sidusettevõtete vahel võis otseselt või ühise holdin- gettevõtte kaudu eksisteerida teatav kontroll. Komisjon tegi kindlaks, et sidusettevõtete dumpinguhinnaga impordi maht moodustas uurimisperioodil 2 % ühenduse tarbimi- sest, 6 % kogu kolmandatest riikidest pärinevast impordist ja üksnes 11 % kaebuse esitanud ühenduse tootja tootmis- mahust. Kõnealuse kaebuse esitanud ühenduse tootja põhi- tegevus oli seega terastrossi tootmine. Komisjon leidis kõnealuse kaebuse esitanud ühenduse tootja käitumise osas ühenduse turul, et nimetatud kaebuse esitanud ühenduse tootja kannatas, vaatamata sellise kont- rolli olemasolu võimalusele, dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõju all samamoodi kui teised kaebuse esitanud ühenduse tootjad, keda uuriti käesoleva menetluse käigus. Sellega seoses tuleks märkida, et asjaomase ettevõtte kau- banduslik käitumine ühenduse turul ei erinenud kõnealuse impordi tõttu oluliselt teistest kaebuse esitanud ühenduse tootjatest. Leiti, et kõnealune kaebuse esitanud ühenduse tootja oli uurimisperioodi jooksul kannatanud asjaomas- test riikidest pärineva impordi hindade pideva ja olulise allalöömise tõttu (tuvastati 75,8 % kaalutud keskmine hin- naallalöömine). Seetõttu arvati, et kõnealune kaebuse esi- tanud ühenduse tootja ei saanud asjaomasest impordist ebaõiglaselt kasu ega olnud kaitstud dumpingu kahjuliku mõju eest. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 9 Komisjon arvas ülalmainitut silmas pidades, et kõnealust kaebuse esitanud ühenduse tootjat ei ole alust ühenduse kogutoodangust välja arvata. (39) Ühenduse tootmisharu toodang moodustas 97 % ühen- duse eeldatavast kogutoodangust, kujutades seega endast algmääruse artikli 5 lõike 4 kohaselt suuremat osa ühen- duse toodangust. (35) Komisjon leidis, et teatavad kaebuse esitanud ühenduse jooksul ostnud terastrosse tootjad olid uurimisperioodi mitmetest ühendusevälistest allikatest, sealhulgas asja- omastest riikidest. Kõnealuse impordi maht moodustas siiski tähtsusetu osa kogutoodangust (st alla 1 % kaebuse esitanud ühenduse tootjate terastrossi kogutoodangust). Seetõttu arvas komisjon, et kõnealused ostud on kooskõ- las tootjate tavakaubandustavadega, kes pidid vähesel mää- ral täiendama oma tootevalikut impordiga. Kõnealune import oli vajalik kogu tootevaliku pakkumiseks ja ühen- duse turul konkureerimiseks. E. KAHJU 1. Sissejuhatavad märkused (40) Nagu ülal osutatud, on komisjon käesoleva menetluse puhul kahju kindlakstegemiseks analüüsinud vaatluspe- rioodiga seotud andmeid. Siiski tuleks märkida, et komis- jon on kasutanud kahjunäitajate arengu võrdlemiseks läbi aastate vaatlusperioodi jooksul kogu uurimisperioodi 15 kuuga (1997 ja 1998. aasta kolm kuud) seotud arve 12kuu- lise uurimisperioodi ekstrapoleeritud arvude alusena. (36) Komisjon otsustas ülalmainitu alusel, et ühenduse toodang koosneb kõigist uurimise ajal ühenduses terastraati tootva- test ettevõtetest. Kõnealustele ettevõtetele viidatakse edas- pidi nimetusega “ühenduse tootjad”. 2. Andmete kogumine kahju kohta 2. Ühenduse tootmisharu (37) Mitmed kaebust toetanud väiketootjad ei vastanud komis- joni küsimustikele. Ühenduse tootmisharu määratleti artikli 4 lõike 1 kohaselt kui ülejäänud koostööd tegevad tootjad. (38) Sel alusel moodustasid ühenduse tootmisharu järgmised kaebuse esitanud 20 ühenduse tootjat: Bremer Drahtseile- rei Lüling GmbH (Saksamaa), Bridon International Limited (Ühendkuningriik), BTS Drahtseile GmbH (Saksamaa), Cables Y Alambres Especiales SA (Hispaania), Casar Draht- seilwerk Saar GmbH (Saksamaa), Cordoaria Oliveira SA (Portugal), Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Saksamaa), Holding Ficadi (Prantsusmaa), Iscar Funi Metalliche (Itaa- lia), D. Koronakis SA (Kreeka), Metacalvi Wire Ropes (Itaa- lia), Midland Wire Cordage Co. , Ltd (Ühendkuningriik), Randers Rebslageri (Taani), Redaelli Tecnacordati SpA (Itaalia), Trefileurope (Prantsusmaa), Trenzas Y Cables SL (Hispaania), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Saksamaa), Voest-Alpine (Austria), Vornbäumen-Stahlseile GmbH ja Wadra GmbH (mõlemad Saksamaa). Austria GmbH Draht (41) Komisjon taotles ja sai ühenduse tootmisharult teavet toot- mise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügi, varude ja tööhõive kohta (“üldine teave”). Pidades silmas ühenduse tootmisharu tootjate suurt arvu, võttis komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 ülejäänud kah- junäitajaid käsitlevate järelduste puhul aluseks ühenduse tootmisharu ettevõtete valimi, nt hinnad, tasuvuse, toot- miskulud ja investeeringud (“valimiteave”). (42) Valim koostati ettevõtete geograafilise asukoha ja tootmis- mahu järgi. Sellega seoses hõlmab valim nii suuri kui väi- keseid ettevõtteid. Lisaks tuleks märkida, et komisjon kaa- sas oma valimisse kuus tootjat kuuest liikmesriigist. Valimi ettevõtete toodang moodustas uurimisperioodil ühenduses 61 % asjaomase toote toodangust. 3. Ühenduse tarbimine (43) Ühenduse tarbimise aluseks võeti küsimustike vastused (ühenduse tootmisharu müügimaht), Eurostati andmed (impordimaht) ja kaebuses esitatud andmed (kaebust mitte esitanud ühenduse tootjate müügitase). 10 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Ülalmainitud andmete põhjal kasvas ühenduse tarbimine veidi asjaomase ajavahemiku jooksul, tõustes 141 000 tonnilt 1994. aastal 147 500 tonnile uurimisperioodi jooksul, mis moodustab 5 % suuruse üldkasvu. Tuleks märkida, et tarbimine kasvas 1994–1995 (7 %) ja langes 1995–1996 (7 %). Tarbimine kasvas veidi 1997. aastal 1996. aastaga võrreldes. areng ei põhjenda iseenesest kumuleerimise mittekasuta- mist. Pealegi leiti, et Ungari impordi areng vastab kokku- võttes asjaomaste riikide impordi arengule. Seetõttu otsus- tas komisjon, et Ungari import tuleks kumuleerida. 4. Import ühendusse asjaomastest riikidest (48) Teine eksportiv tootja väitis, et Mehhiko import on miini- mumtasemel, mistõttu Mehhiko tuleks uurimisest välja jät- ta, ning et Mehhikost pärinevat importi ei tohiks niikuinii kumuleerida teiste asjaomaste riikide impordiga. a) Import Koreast (44) Kuna leiti, et Koreast imporditud terastrosside dumpingu- marginaalid olid miinimumtasemel, ei hõlma järgnev kah- juanalüüs Koreast pärineva impordi mõju hindamist. b) Import Mehhikost (45) Kaebuse esitajad väitsid, et Eurostati statistika Mehhiko impordi kohta oli oluliselt madalam tegelikust impordita- semest vaatlusperioodil. Põhjuseks toodi, et terastrossi imporditi kahe ebaõige CN-koodi põhjal terastraadi nime all. Komisjon võttis ühendust asjaomaste liikmesriikide tollia- metnikega, kes kinnitasid pärast uurimist, et terastrossi imporditi kaebuse esitajate väidetud CN-koodide all. Ülal- mainitud tulemusi silmas pidades otsustas komisjon võtta arvesse Eurostati statistikat kahe CN-koodi kohta, mida oli kasutatud terastrossi importimiseks Mehhikost. c) Kumulatsioon Komisjon otsustas Mehhiko impordi osas, et need ületavad miinimumtaseme (vt ülalmainitud Mehhiko importi), kuna need moodustasid uurimisperioodi jooksul 3 % ühenduse tarbimisest. (49) Nagu eespool mainitud, ulatusid kindlaks tehtud dumpin- gumarginaalid kõigi asjaomaste riikide puhul 34 %st 132 %ni ja ületasid seega miinimumtaseme. Seetõttu on asjaomaste riikide impordimahud nii absoluutselt kui suh- teliselt võrreldavad. Lisaks ei saanud seitsme asjaomase riigi impordimahtu pidada ebaoluliseks. (50) Uurimine leidis konkurentsitingimuste osas, et asjaomas- test riikidest imporditud terastrossid olid tooteliigiti kõigi oma põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest sarnased. Lisaks olid kõnealused terastrossi tooteliigid riikidest omavahel vahetatavad muude asjaomastest imporditud ja ühenduses toodetud tooteliikidega ning neid turustati ühenduses samal ajavahemikul võrreldavate müü- gikanalite kaudu sarnastel kaubandustingimustel. Seetõttu peeti imporditud terastrosse üksteise ja ühenduses toode- tud terastrossidega konkureerivaks. (46) Komisjon uuris, kas Hiinast, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärineva terastrossi importi tuleks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 hin- nata kumulatiivselt. (51) Eelmainitud silmas pidades otsustas komisjon, et kõik alg- määruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimused on täidetud, st iga riigi dumpingumarginaal ületas miinimumtaseme, ühegi riigi import ei olnud ebaoluline ja konkurentsitingi- mused imporditud toodete vahel ning imporditud ja sama- suguste ühenduse toodete vahel olid võrreldavad. Seetõttu uuriti seitsme asjaomase riigi importi kumulatiivselt. (47) Sellega seoses väitis üks eksportiv tootja Ungarist pärineva impordi kumuleerimisele vastu vaieldes, et Ungarist päri- neva impordi mahu arengut ei saa võrrelda teistest asja- omastest riikidest pärineva impordi arenguga. d) Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa Komisjon uuris kõnealuseid väiteid ja leidis, et Ungarist pärineva impordi maht oli kogu aeg märkimisväärne, olles tõusnud 1 407 tonnilt 1994. aastal 2 121 tonnile uurimis- perioodil. Tuleks märkida, et erinevate riikide impordi (52) Asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi maht kasvas 17 429 tonnilt 1994. aastal 33 668 tonnile uurimisperioodi jooksul, mis moodustab 93 % suuruse üldkasvu. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 11 (53) Kõnealuste riikide turuosa kasvas 12 %lt 1994. aastal 23 %le uurimisperioodi jooksul, mis moodustab 11 % protsendipunkti suuruse kasvu vaatlusperioodi jooksul. Uurimisperioodil ulatus kõigi asjaomaste riikide turuosa 1,4 %–7,8 %. e) Dumpinguhinnaga impordi hinnad (54) Hinna allalöömist uuriti iga terastrossi tooteliigi puhul. Komisjon võrdles iga kõnealuse tooteliigi puhul eksporti- vate tootjate ja kaebuse esitanud ühenduse tootjate kaalu- tud keskmist müügihinda, mis on arvestatud müügi põhjal esimesele sõltumatule tarbijale, ilma mahahindluse ja mak- sudeta. Kaebuse esitanud ühenduse tootjate keskmine müügihinna osakaal määrati vastavalt iga terastrossi too- teliigi müügimahule. Seejärel võrreldi seda iga asjaomase eksportiva tootja vastava arvuga, mis põhines nende eda- simüügi hinnal ühenduses ja mille osakaal oli määratud vastavalt müügimahule. (55) Et impordi ja kaebuse esitanud ühenduse tootjate müüki saaks võrrelda ühel kaubanduslikul tasandil, kohandati asjaomaste riikide impordihindu käitluskulude ja maksta- vate tollimaksude arvesse võtmiseks. Kohandused põhine- vad importijatelt saadud teabel. tonnilt 1994. aastal 145 192 tonnile uurimisperioodi jooksul, mis moodustab alla 1 % suuruse üldkasvu. (59) Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kasvas 11 % võr- ra. Seoses tootmisvõimsuse kasvuga tuleks märkida, et trossivalmistusmasinatel on pikk eluiga (teatavatel juhtu- del üle 20 aasta), ja seetõttu leiti, et vanade masinate välja- vahetamine tõi kaasaegsete masinate suurema võimsuse tulemusena paratamatult kaasa tootmisvõimsuse kasvu. Suurema osa 1995. aastal tehtud märkimisväärsetest inves- teeringutest saab omistada ühenduse ühele tootjale, kes vahetas välja vananenud masinad. Tootmisvõimsuse rakendusaste sama ajavahemiku jooksul vähenes, langedes 64 %lt 1994. aastal 58 %le uurimisperioodil. b) Varud (60) Ühenduse varud kasvasid ajavahemiku jooksul märkimis- väärselt, tõustes 30 607 tonnilt 1994. aastal 39 780 ton- nile uurimisperioodil, mis moodustab 30 % suuruse kas- vu. Varud kasvasid eelkõige 1994. ja 1995. aasta vahel (24 %). c) Müügimaht ja turuosa (56) Selle võrdluse tagajärjel leiti järgmised kaalutud keskmise hinna allalöömismarginaalid, mida väljendatakse protsen- tides ühenduse tootjate hindadest: (61) Ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul langes 106 042 tonnilt 1994. aastal 96 776 tonnini uurimispe- rioodil, mis moodustab 9 266 tonni suuruse languse (9 %). — Hiina: 60,1 %, — Ungari: 47,3 %, — India: 40,1–41,2 %, — Mehhiko: 31,9 %, — Poola: 38,7–43,7 %, — Lõuna-Aafrika Vabariik: 21,6 %, — Ukraina: 54,0 %. (57) Tuleks märkida, et asjaomaste riikide impordihinnad on 1994. aastast kuni uurimisperioodini olnud püsivalt ja märkimisväärselt madalamad ühenduse tootmisharu hin- dadest. (62) Müügimahu arengu ja ühenduse tarbimise arengu võrdle- mine näitab, et ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusperioodil. Ühenduse tootmisharu turuosa langes 75 %lt 1994. aastal 66 %le uurimisperioodil, mis moodus- tab vaatlusperioodi jooksul 9 % suuruse languse. d) Hinnad (63) Ühenduse tootmisharu müüdud terastrossi kaalutud kesk- mine müügihinna osas oli 1994. aasta ja uurimisperioodi vahel märgata väikest üldkasvu (tõustes 1,34 eküült 1,46 eküüle kilogrammi kohta). Tuleks märkida, et vaatlusalused impordihinnad olid kogu aeg ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad. 5. Ühenduse tootmisharu olukord e) Tasuvus a) Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendusaste (58) Ühenduse tootmisharu toodetud toote tootmismaht oli kogu vaatlusperioodi jooksul stabiilne, tõustes 144 484 (64) Tuleks märkida, et kõigi valimisse kaasatud ettevõtete kohta ei olnud terastrosside tasuvust käsitlevat teavet (tea- tavate ettevõtete kuluarvestussüsteemis ei eristatud teras- trosse). Seetõttu on komisjon vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 8 kasutanud ühenduse tootmisharu olukorra 12 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd iseloomustamiseks lähima olemasoleva sektori tasuvust. Terastrosside tasuvuse seisukohast peeti iseloomustavaks ettevõtte kogutasuvust, kuna terastrossid moodustasid kõigi asjaomaste ettevõtete puhul märkimisväärse osa ette- võte kogukäibest. Kaebuse esitanud ühenduse tootjate valimi keskmine tasu- vus langes + 1,3 %lt 1994. aastal – 0,6 %le 1997. aastal. Uurimine näitas, et keskmise müügihinna ja tootmismahu mõõdukast kasvust hoolimata ühenduse tootmisharu müük ja seejärel selle turuosa langesid (vastavalt 9 % ja 9 protsendipunkti). f) Investeeringud Eespool kirjeldatud andmete põhjal on komisjon teinud esialgse järelduse, et ühenduse tootmisharu kannatas mär- gatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. F. KAHJU PÕHJUSTAMINE (69) Komisjon uuris, kas olulise kahju, mida ühenduse tootmis- haru oli kannatatud, oli põhjustanud Hiina, Ungari, India, Mehhiko, Poola, Lõuna-Aafrika ja Ukraina dumpinguhin- naga import, ning uuris samuti muid tegureid, et tagada vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 7, et muude tegurite põhjustatud kahju ei omistataks dumpinguhinnaga impor- dile. (65) Investeeringud kasvasid kokku 24 % võrra, tõustes 7 094 000 eküült 1994. aastal 8 826 000 eküüle uurimis- perioodil. Investeeringuid kasutati peamiselt masinate väl- javahetamiseks. a) Dumpinguhinnaga impordi mõju g) Tööhõive (66) Ühenduse tootmisharu töötajate arv vähenes vaatluspe- rioodil, langedes 2 710 töötajalt 1994. aastal 2 559 tööta- jale uurimisperioodil (moodustades 6 % suuruse languse). (70) Ühelt poolt vaatlusperioodil täheldatud dumpinguhinnaga impordi hinna märkimisväärne allalöömine ning impordi- mahu ja turuosa suurenemine ja teiselt poolt ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine langevad selgelt kokku. Seda tõendab eelkõige ühenduse tootmisharu turuosa ja selle tasuvuse langemine uurimisperioodil. h) Tootlikkus (67) Ühenduse tootmisharu tootlikkus (tootmismaht töötaja kohta) kasvas vaatlusperioodil (1994. aasta ja uurimispe- rioodi vahel leiti kasvuks 6 %). 6. Järeldus kahju kohta (68) Komisjon järeldas, et asjaomastest riikidest pärinev import, mille kogused ühenduse turul üha suurenesid ja mille hin- nad leiti olevat uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad, avaldas vaatluspe- rioodil ühenduse tootmisharule märkimisväärset hinnasur- vet. Samal ajal, kui tarbimine turul veidi kasvas (5 % suu- rune kasv), kaotas ühenduse tootmisharu märkimisväärse turuosa. Samuti tuleks märkida, et müük vähenes ning varud kasvasid pidevalt ja märkimisväärselt kogu ajavahe- miku jooksul, kuigi tootmistase oli stabiilne. Lisaks halvenes ajavahemiku jooksul ühenduse tootmis- haru finantsseisund, muutudes 1,3 % suurusest kasumist 1994. aastal kahjumiks 1997. aastal (– 0,6 %). Konkreetselt turuosaga seoses tuleks märkida, et asjao- maste riikide import kasvas 1994. aastast kuni uurimispe- rioodini rohkem kui tarbimine (93 % suurune üldkasv). See kujutab nende turuosas 11 protsendipunkti suurust kasvu samas, kui ühenduse tootjate turuosa langes 9 protsendi- punkti võrra. Eelkõige langes 1994. ja 1995. aasta vahel impordi märkimisväärne kasv (73 %) kokku ühenduse turuosa langusega (10 protsendipunkti) kõnealusel ajava- hemikul. Seetõttu järeldas komisjon, et ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine langeb kokku asjaomaste riikide turuosa kasvuga. (71) Lisaks halvenes asjaomase ajavahemiku jooksul oluliselt ühenduse tootmisharu finantsseisund, minnes kasumist kahjumisse turul, kus nõudmine vaatlusperioodil kasvas. Ühenduse tootmisharu finantsseisund halvenes eriti 1994. ja 1995. aasta vahel (+ 1,3 %lt – 0,3 %le); see leidis aset samal ajal, kui tema turuosa langes märkimisväärselt (10 protsendipunkti). 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 13 (72) Lõpuks tuleks seoses müügihindadega tähele panna, et ühenduse tootmisharu tõstis oma hindu ajavahemikul 1994–1995. Kõnealune hinnatõus langes kokku toorai- nete hinna tõusuga. Surve tõttu, mida põhjustas madala- hinnalise impordi massiline kasv (+ 73 %) 1995. aastal, mille hind oli ühenduse tootmisharu hinnast oluliselt madalam, ei suutnud viimane hinna tõstmisele vaatamata siiski oma kulusid katta. Püüdes oma kohta turul taastada, langetas ühenduse toot- misharu 1996. aastal hindu ja võitis osa kaotatud turuo- sast tagasi. Sellele vaatamata tasuvus langes veelgi. 1997. aastal suutis ühenduse tootmisharu tootlikkuse paranda- mise ja hindade tõstmisega turul oma koha säilitada, kuid tema finantsseisund jäi negatiivseks (– 0,6 %). Korea (76) Käesoleva uurimise seisukohast uuriti Korea importi ja leiti dumpingumarginaalid miinimumtasemel. Komisjon uuris impordimahtu vaatlusperioodil ja leidis, et see oli jäänud stabiilseks. Leiti, et Korea hinnad on võrreldavad ühenduse tootmisharu hindadega, mistõttu ühenduse tootmisharu kannatatud kahju ei saanud omistada Koreast pärinevale impordile. Tšehhi (77) Samas kui Tšehhi impordi ühikuhind jäi uurimisperioodil ühenduse tootmisharu ühikuhinnale alla, tema import vähenes asjaomasel ajavahemikul. b) Muude tegurite mõju Rumeenia (73) Komisjon uuris, kas ühenduse tootmisharu poolt kannata- tud kahju põhjuseks võisid olla dumpinguhinnaga impordi asemel muud tegurid. Eelkõige uuris komisjon tarbimise arengut, muude kolmandate riikide impordi arengut ja mõju, toorainekulude kasvu mõju ja seda, kas kannatatud kahju põhjuseks võis olla ühenduse tootmisharu teostatud import. i) Tarbimine (78) Kuigi Rumeenia import kasvas märkimisväärselt, oli see vaatlusperioodi alguses väga madalal tasemel (üksnes 217 tonni 1994. aastal) ja jäi perioodi lõpus väga madalale tase- mele (0,9 % uurimisperioodil). Venemaa (79) Vaatamata kõikumistele vaatlusperioodi jooksul, moodus- tas Venemaa impordi turuosa uurimisperioodil üksnes 0,3 %. (74) Komisjon vaatles, kas tarbimise areng mõjutas ühenduse tootmisharu olukorda. Tuleb märkida, et kuigi tarbimine langes 1995. ja 1996. aasta vahel 8 %, kasvas kogutarbi- mine vaatlusperioodi jooksul 5 % võrra. Seetõttu on eba- tõenäoline, et kahju võiks omistada tarbimise arengule. Türgi ii) Import muudest kolmandatest riikidest (75) Komisjon leidis muude kolmandate riikide impordi osas, mis ei ole käesoleva menetlusega hõlmatud, et kuigi nime- tatud import moodustas märkimisväärse osa ühenduse turust (uurimisperioodil 9 %), vähenes see vaatlusperioo- dil, langedes 10 %lt 1994. aastal 9 %le uurimisperioodil. Komisjon uuris seoses sellega Eurostati statistika põhjal eriti Korea impordi mahu ja hinna arengutendentse ning Tšehhi, Rumeenia, Venemaa ja Türgi impordiga seotud arengutendentse. (80) Uurimise käigus leiti, et kuigi Türgi import ja selle tulemu- sena tema turuosa kasvas ajavahemiku jooksul (1,7 % uuri- misperioodil), olid tema ühikuhinnad märkimisväärselt kõrgemad uuritud riikide ühikuhindadest, kelle dumpingu- ja kahjumarginaalid on kindlaks tehtud. Järeldus (81) Komisjon tõdes, et ülalmainitud kolmandate riikide, mis ei ole käesoleva menetlusega hõlmatud, eriti Tšehhi ja Türgi import võis aidata kaasa kannatatud kahjule. Siiski ei lei- tud, et ainuüksi sellest piisaks, et kaotada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel, mida ühenduse tootmisharu oli kannatanud, pidades silmas eel- kõige kõnealuste kolmandate riikide turuosa ja selle aren- gut vaatlusperioodil (tõus 5,9 %lt 1994. aastal 6,7 %le uuri- misperioodil). 14 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Muud kolmandad riigid (82) Komisjon leidis, et muude kolmandate riikide turuosa (langedes 4 %lt 1994. aastal vähenes vaatlusperioodil 2,7 %le uurimisperioodil) ja et nende impordi hinnad olid märgatavalt kõrgemad kui dumpinguhinnaga impordil. iii) Toorained (83) Komisjon uuris samuti, kas ühenduse tootmisharu kanna- tatud kahju põhjuseks võis olla toorainekulude kasvamine vaatlusperioodil. Komisjon tõdes sellega seoses, et kuna terastrosside asen- damise võimalused muude toodetega on piiratud, oleks ühenduse tootmisharu pidanud suutma toorainekulude kasvu edasi suunata. Komisjon leidis selles osas, et hindade tõstmine ühenduse tootmisharus 1994/1995 ei olnud madala hinnaga impordi kasvu taustal piisav, et katta too- rainekulude kasvu. kahjule, näitab uurimine, et kõnealused tegurid ei ole ise- enesest piisavad, et kaotada põhjuslikku seost uuritud impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kannatatud olulise kahju vahel. Eelmainitut silmas pidades järeldas komisjon, et olulise kahju ühenduse tootmisharule on põhjustanud seitse asja- omast riiki üheskoos. G. ÜHENDUSE HUVID 1. Sissejuhatavad märkused (86) Komisjon uuris esitatud teabe põhjal esialgselt, kas dum- pingu ja kahju järeldustele vaatamata on mõjuvaid põhju- seid, millest võiks järeldada, et käesoleval juhul ei ole meet- mete kehtestamine ühenduse huvides. iv) Ü h e n d u s e t o o t m i s h a r u o m a i m p o r d i põhjustatud kahju Selleks uuris komisjon meetmete kehtestamise või kehtes- tamata jätmise mõju kõigi menetluses hõlmatud poolte jaoks. (84) Mitmed eksportijad väitsid, et ühenduse tootmisharu oli uurimisperioodil tekitanud endale ise kahju vaatlusaluse toote importimise teel uuritavatest riikidest. 2. Andmete kogumine ühenduse huvide kohta Nagu eespool ühenduse tootmise määratlemise osas selgi- tatud, leidis komisjon sellega seoses, et kõnealused ostud vastasid üldiselt tootjate normaalsetele kaubandustavade- le, kes pidid täiendama omaenda valmistatud tootevalikut vähesel määral impordiga. Kõnealune import oli vajalik kogu tootevaliku pakkumiseks ja ühenduse turul konku- reerimiseks. Ühe kaebuse esitanud ühenduse tootja ning ühe importija ja teatavate turustajate vahelisi sidemeid uuriti eraldi, kuid tuldi järeldusele, et kõnealune ettevõte ei olnud käitunud kuidagi teisiti kui teised uuritud ühenduse tootjad. Järelikult ei saa kõnealuste ettevõtete impordi mõju omistada ühenduse tootjale. Komisjon järeldas seega, et ühenduse tootmisharu ei olnud terastrosse importides põhjustanud ise kahju. (88) c) Järeldus põhjusliku seose kohta (85) Kuigi ei saa välistada, et muude kolmandate riikide import võis osaliselt aidata kaasa ühenduse poolt kannatatud (87) Et hinnata meetmete kehtestamise mõju, taotles komisjon kõigilt teadaolevatelt huvitatud isikutelt, sealhulgas isiku- telt varustavas tööstuses, kaebuse esitanud ühenduse toot- jatelt, importijatelt/hulgimüüjatelt ja kasutajatelt teavet. Tuleks märkida, et tooteid kasutavatelt tööstusharudelt ei saadud ühtegi vastust. Koostööd tegevatelt pooltelt saadud teabe põhjal tegi komisjon alljärgnevad järeldused. 3. Mõju varustavale tööstusele Peamine terastrosside tootmisel kasutatav tooraine on tööstuslik terastraat, eriti kõrgsüsinikterasest traat, mis võib olla galvaniseeritud või muul viisil kaetud. Tuleb mär- kida, et terastrosside tootmisel kasutatakse ka muid olulisi tooraineid, sealhulgas sünteetilisi kiude, määrdeaineid ja pakendeid (eriti trumleid/rulle). Ühenduse tootmisharus kasutatavat terastraati toodavad enamasti Euroopa suure- mad terasetootjad. Terastraate, mida saab kasutada seda liiki tootmises, on mitme kvaliteedi ja läbimõõduga, kuid ühenduse terasetootjad toodavad kogu toodete valikut, mis on vajalikud terastraadi tootmiseks. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 15 (89) Komisjoni uurimisega tegid koostööd kaks toorainet toot- vat ettevõtet. Kõnealuses kahes ettevõttes oli 1997. aastal ligikaudu 1 417 töötajat. Nende kogukäive oli 1997. aas- tal 312 miljonit eküüd, millest 54 miljonit eküüd oli seo- tud vaatlusaluste toorainetega (moodustades kogukäibest umbes 17 %). Nimetatud ettevõtete tasuvus oli 1997. aas- tal ligikaudu 5 %. terastrosside tootmine sõltus seega väga suurel määral standardterastrosside tootmisest, nt üldkulude jaotamiseks. b) Ühenduse tootmisharu elujõulisus 4. Mõju ühenduse tootmisharule a) Ühenduse tootmisharu laad ja struktuur (90) Ühenduse tootmisharu koosneb väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest, mis asuvad üheksas liikmesriigis (Austrias, Hispaanias, Itaalias, Kreekas, Portugalis, Prant- susmaal, Saksamaal, Taanis ja Ühendkuningriigis). Tuleks märkida, et terastrosside tootmine on kapitalimahukas ning nõuab tootevaliku, eriti hangetes kasutavate spetsiaal- terastrosside (vaata allpool) jätkuvaks parandamiseks mär- kimisväärset teadus- ja arendustegevust. Ühenduse toot- misharu ja/või selle sidusettevõtted muudavad sageli terastrosse veelgi (st lõigates, pleissides ja varustades neid manustega või muutes neid muudeks esemeteks, nt trop- pideks jms). On selge, et mis tahes negatiivne mõju teras- trossidele raskendaks oluliselt kõnealust tegevust. (91) Kogu ühenduse tootmises on umbes 2 600 töötajat (uuri- misperioodil). (92) (93) Lisaks standardterastrosside tootmisele toodab ühenduse tootmisharu hangeteks ka laia spetsiaalterastrosside vali- kut, nt rippsildade ja -võlvide ehitamisel kasutatavaid teras- trosse. Kõnealune hangeteks tootmine on tavaliselt kind- laks määratud mahu ja ajaga (st hankeks vajalik maht ja hanke kestus). Tuleks märkida, et hanketööd on aastate jooksul muutunud ühenduse tootmisharu jaoks tähtsaks tuluallikaks. Kuna hanketellimused nõuavad tavaliselt tihe- dat tehnilist koostööd klientidega (vajades sageli keerukat tehnoloogiat ja mehhanisme) ja lisateenuseid (mitte ainult terastrosside paigaldamist, vaid pikemas perspektiivis ka nende parandamist ja hooldustööd), tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu on ühenduse turul põhiline hange- teks mõeldud terastrosside tarnija. Leiti, et hangeteks mõeldud terastrosse ei saa toota samade masinatega ja sama tööjõuga kui samade mõõtmetega hangeteks mõeldud standardterastrosse ning et (94) Tuleks märkida, et terastrossitööstuse olukord ühenduses on viimase kümnendi jooksul peamiselt halvenenud selle tooteid kasutavate tööstusharude ettevõtete, nt kaevan- duste sulgemise ja kvootide kehtestamisele järgnenud kala- laevastike vähendamise tulemusena. Seetõttu on kõnealune tootmisharu pidanud läbi tegema suured ümberkorraldu- sed ja konsolideeruma. Käesoleva uurimise vaatlusperioodi jooksul on tootmisharu konsolideerunud ja kogenud nõudluse kasvu, nagu põhjenduses 43 osutatakse. (95) Sellele vaatamata langes ühenduse tootmisharu uurimispe- rioodil kasumist kahjumisse, kaotades kasumist kõige suu- rema osa 1995. aastal, kui asjaomaste riikide import tuli ühenduse turule massilistes kogustes. Lisaks ei olnud ühen- duse tootmisharu kõnealuse dumpinguhinnaga impordi madalate hindate tõttu suuteline tõstma hindu kooskõlas kulude kasvuga, mistõttu ta kannatas nii impordi mahu kui selle madala hinna tulemusena. (96) Komisjon tõdes, et ühenduse tootmisharu oleks tänu eel- nevale ümberkorraldamisele ja tootlikkuse tõstmisele struktuuriliselt elujõuline tingimusel, et ühenduse turul taastatakse ausad konkurentsitingimused. c) Meetmete kehtestamise/mittekehtestamise mõju (97) tõusevad Eeldatakse, et pärast meetmete kehtestamist ühenduse turul terastrosside hinnad. Kõnealune hinnatõus võimaldaks ühenduse tootmisharul taastada tasuvuse ja teataval määral suurendada müügimahtu. (98) Meetmete kehtestamata jätmise puhul on tõenäoline, et ühenduse tootmisharus jätkub negatiivne arengutendents, mis viib pikemas perspektiivis ettevõtete sulgemiseni. Lei- ti, et ühenduse tootmisharus oli mitu tootmisettevõtet, mis töötasid peaaegu kahjumiga. On igati tõenäoline, et kõne- alused suletakse lühikese aja jooksul, mille tulemuseks oleks kohe töökohtade kaotus. On eriti tõenäoline, et ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine jätkub edaspi- digi, ning eeldatakse finantsseisundi jätkuvat halvenemist. Nagu eespool selgitatud, kui negatiivne arengutendents peaks jätkuma, ei mõjutaks see mitte üksnes standardteras- trosside, vaid ka hangeteks mõeldud terastrosside tootmist, mida vaatlusalused riigid ei impordi olulistes kogustes. 16 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd (99) Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmed võimaldavad ühen- duse tootmisharul kannatatud kahjust üle saada. Seetõttu peetakse meetmete kehtestamist ühenduse tootmisharu huvides olevaks. 5. Mõju importijatele (104) Komisjoni analüüsis kajastub toodet kasutavate asjaomaste tööstusharude suur hulk ja toote lai kasutusvõimalus igas sektoris. Komisjon leidis olemasoleva teabe põhjal, et too- det kasutavate tööstusharude kogukulud ulatusid 50 000 eküüst 18 miljoni eküüni, peegeldades suuri erinevusi asjaomaste ettevõtete suuruses. Lisaks ulatus vaatlusaluse tootega seotud kulude osa 0,01 %st ainult kuni 3 %ni, mis näitab, et terastrossid ei olnud kõnealuste ettevõtete jaoks elutähtsad. (100) Menetlusega tegid koostööd neli importijat/hulgimüüjat, kes ei olnud seotud eksportijatega. Nad väitsid, et meet- mete kehtestamisel käesoleva menetluse käigus oleks vaat- lusaluse toote importijatele/hulgimüüjatele ühenduses kah- justav mõju. (105) Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasuta- jatele, tuli komisjon järeldusele, et terastraadikulu vähese esinemise tõttu toodet kasutavate tööstusharudes on eba- tõenäoline, et kõnealuste kulude kasvul oleks märkimis- väärne mõju. Lisaks tuleks märkida, et on olemas hulk teisi terastrossiallikaid, millele ei kohaldata dumpinguvastaseid meetmeid ja mis jäävad toodet kasutavatele asjaomastele tööstusharudele kättesaadavaks. (101) Uurimine näitas, et terastrossiäri moodustas kahe ekspor- tijatega mitte seotud importija tegevusest märkimisväärse osa käibe (40 %–80 %) ja kasumi näol (üldkasum ulatus 3 %st kuni 18 %). Tuleb siiski märkida, et kõik tegutsevad importijad/hulgimüüjad (välja arvatud üks) samuti muude tootevalikute, sealhulgas köite, traadi, kaabli, kettide, rauakaupade ja manuste müüjatena. Tähtsa osa kõnealuste ettevõtete tegevusest moodustab terastros- side muutmine (st nende lõikamine, pleissimine, varusta- mine manustega või muutmine muudeks esemeteks, nt troppideks jms). Samuti leiti, et importijaid/hulgimüüjad tegutsesid ühenduses toodetud terastrosside müüjatena. (102) Kuigi on tõenäoline, et meetmete kehtestamine mõjutab importijaid/hulgimüüjaid, järeldas komisjon, arvestades terastrosside muutmisega seotud ettevõtlust, muude too- detega et võimalusi importijad/hulgimüüjad müüsid samuti ühenduses toode- tud kaupu, et käesoleva menetluse käigus kehtestatud meetmetest tulenev mõju ei oleks märkimisväärne. kauplemise tõsiasja, ja 6. Mõju kasutajatele (103) Terastrosse kasutatakse paljudel eesmärkidel, mistõttu käesolev menetlus hõlmab paljusid nimetatud tooteid kasutavaid tööstusharusid. Komisjon leidis, et terastrosse tarbisid põhiselt järgmised tooteid kasutava tööstusharud (mittetäielik kalandus, merendus/laevandus, nafta- ja gaasitööstus, mäendus (all- maakaevandamine ja pealmaakaevandamine), metsandus, õhutransport (sealhulgas suusatõstukid ja köisraudteed), tsiviilehitus (rippsillad, tornid, köismastid, katusega kaetud rajatised), ehitus (kraanad) ja tõsteseadmed. üldotstarve, nimekiri): 7. Kokkuvõte ühenduse huvide kohta (106) Arvestades asjaomaste riikide impordi kasvumäära vaatlu- saluse jooksul ja eksportija käitumist ühenduse turul, mis seisnes müümises ühenduse tootmisharust pidevalt ja mär- kimisväärselt madalamate hindadega, on meetmete puudu- mise korral tõenäoline, et kõnealune arengutendents jät- kub ja raskendab veelgi kaebuse esitanud ühenduse tootjatele põhjustatud kahju. (107) Võib eeldada, et meetmete kehtestamine aitab kaasa ühen- duse tootmisharu tasuvuse tõstmisele, mis mõjub oma- korda kasulikult konkurentsitingimustele ühenduse turul ning vähendab ettevõtete sulgemise ja sellest tuleneva töö- hõive languse ohtu. Komisjon on eriti võtnud arvesse, et kui ebaausaid kaubandustavasid ei korrigeerita, võib ühen- duse tootmisharu olla sunnitud sulgema mitu tootmis- kohta ja toodet kasutavate tööstusharude eelis saada kesk- mise pikkusega perspektiivis madala hinnaga tarneid võib seejärel kaduda. (108) Eeldataval hinnatõusul oleks toodet kasutavatele tööstus- harudele üksnes kõrvaline mõju. (109) Komisjon on tulnud järeldusele, et meetmete kehtestamata jätmiseks ei ole ühtegi mõjuvat põhjust. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 17 H. AJUTISED MEETMED kehtestati ajutised tollimaksud kõnealuse kahe riigi ettevõ- tetele kahjumarginaalide tasemel. 1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase 3. Kohustused (110) Kuna on kindlaks tehtud, et vaatlusalune dumpinguhin- naga import on põhjustanud olulist kahju ühenduse toot- misharule ja et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägik- sid meetmete kehtestamise vastu, tuleks kehtestada niisugused kavandatavad meetmed, millest piisab tekitatud kahju kõrvaldamiseks, kuid mis ei ületa täheldatud dum- pingumarginaali. (112) Ungari ja Poola eksportivad tootjad on vastavalt algmää- ruse artikli 8 lõikele 1 pakkunud hinnakohustused. Komis- jon tõdeb, et asjaomaste tootjate pakutud kohustused võib heaks kiita. Sellise kahju kõrvaldamine nõuab tööstuses olukorra loo- mist, kus asjaomastest riikidest pärinevate vaatlusaluste toodete impordi hinnad tõstetakse kahjustamist vältivale tasemele. Hinnakohustused tuleks kiita heaks tingimusel, et liikmes- riikide tolliteenistustele esitatakse kehtiv kinnitusarve, mil- les on selgelt määratletud tootja ja mis sisaldab lisas loet- letud andmeid. Kui sellist arvet ei esitata, tuleb maksta vastavat dumpinguvastast tollimaksu. Komisjon tõdes, et vajaliku hinnatõusu, st kahjumarginaali arvutamiseks, tuleb võrrelda dumpinguhinnaga impordi hindu ühenduse tootmisharu müügihindadega, millele lisa- takse tootmisharu eeldatav kasum juhul, kui ei oleks vaat- lusaluste riikide kahjustavat dumpingut. (113) Tuleks märkida, et kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise puhul võib kohaldada dumpinguvastast tolli- maksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10. Sellest seisukohast lähtudes võrreldi selliste toodeliikide kaalutud keskmisi ekspordihindu, mida kasutati hinna alla- löömise kindlakstegemiseks, uurimisperioodi jooksul ühenduse piiril makstava CIF-hinna tasemel, mida kohan- dati tasutud tollimaksu ja käitluskulude arvesse võtmiseks, kaebuse esitanud vaatlusaluste ühenduse tootjate valimi kaalutud keskmiste müügihindadega, mida oli tõstetud kasumidefitsiidi ja 5 % suuruse kasumitaseme katmiseks. Nimetatud kasumitaset peeti hinnatõusu esialgse menet- luse puhul minimaalseks, et muuta kõnealune sektor elu- jõuliseks. 2. Ajutised tollimaksud (114) Lisaks tuleks märkida, et dumpingu, kahjude ja ühenduse huvide uurimine viiakse lõpule, vaatamata uurimise käigus heakskiidetud kohustustele vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 6. I. LÕPPSÄTTED (115) Laitmatu juhtimise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud pooled saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda asja arutamist. Lisaks tuleks märkida, et kõik käesoleva määruse jaoks tehtud järeldu- sed on ajutised ja võivad vajada läbivaatamist mis tahes lõplike meetmete jaoks, mida komisjon võib esitada, (111) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 peaks ajutine dum- pinguvastane tollimaks võrduma kindlaks tehtud dumpin- gumarginaaliga või kahju kõrvaldamiseks vajatava summa- ga, emb-kumb neist on väiksem. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Hiina, Ungari, India, Poola ja Ukraina ettevõtete puhul olid kahjumarginaalid kõigil juhtudel dumpingumarginaalidest kõrgemad. Seetõttu võeti ülalmainitud riikide ettevõtetele kehtestatud ajutiste tollimaksu puhul aluseks kindlaks teh- tud dumpingumarginaalid. Mehhiko ja Lõuna-Aafrika ettevõtete puhul olid kahjumar- ginaalid dumpingumarginaalidest madalamad. Seetõttu 1. Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit ja CN-koodide ex 7312 10 82 (TARICi kood 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARICi kood 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARICi kood 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARICi kood 7312 10 88*10) ja ex 7312 10 99 (TARICi kood 7312 10 99*10) alla kuuluvate terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, sealhulgas mittehargne- vate trosside ja kaablite, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm ja mis on varustatud manustega või mitte, suhtes kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks. 18 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 2. Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud ettevõtete vaatlusaluste toodete impordi vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine: Riik Ettevõte Kohustuse määr (%) TARICi lisakood Hiina RV Kõik ettevõtted Ungari Kõik ettevõtted India Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Kõik ülejäänud ettevõtted Mehhiko Kõik ettevõtted Poola Drumet Kõik ülejäänud ettevõtted Lõuna-Aafrika Kõik ettevõtted Ukraina Kõik ettevõtted 74,8 33,9 39,8 40,2 56,4 35,0 56,1 33,9 54,8 – 8900 8613 8900 – 8614 8900 – – 3. Ilma et sellega piirataks lõike 1 kohaldamist, ei kehti ajutine tollimaks vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille artikli 2 lõikes 3 loetletud ettevõtted on valmistanud ja kinnitusarve alusel otse eksportinud ühenduse impordiettevõttele kooskõlas artikli 2 lõikega 2. 4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid. 5. Lõikes 1 viidatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tingimusel, et antakse tagatis, mis võrdub ajutise tollimaksu summaga. Artikkel 2 1. Kiidetakse heaks lõikes 3 loetletud ettevõtete kohustused seoses Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, ja CN-koodide ex 7312 10 82 (TARICi kood Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARICi kood 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARICi kood 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARICi kood 7312 10 88*10) ja ex 7312 10 99 (TARICi kood 7312 10 99*10) alla kuuluvate terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosse ja kaableid, sealhulgas mittehargnevaid trosse ja kaableid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm ja mis on varustatud manustega või mitte, käsitleva dumpinguvastase menetlusega. ja Ukrainast pärit 2. Kui vastavalt kohustusele esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et pädeva liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv kinnitusarve, mille on välja andnud üks lõikes 3 loetletud ettevõtetest. Kinnitusarve põhilised osad on loetletud lisas. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 19 3. Imporditud tooted, millele on lisatud kohustav arve, deklareeritakse järgmiste TARICi lisakoodide alusel: Riik Ettevõte TARICi lisakood Ungari Poola Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu “Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów “Falind” Spólka z organiczona odpowied- zialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut” Bytom Spólka orga- niczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut Linmet” spólka z orga- niczona odpowiedzialnoscia Artikkel 3      8616 8617 8619 1. Huvitatud isikud võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 lõikele 1 ja ilma, et see piiraks kõnealuse määruse artikli 20 lõigete 2 ja 3 kohaldamist, teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult või taotleda komisjonilt suulist asja arutamist ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. 2. Isikud, kes andsid endast asjaomases algatusteates täpsustatud tähtaja jooksul teada, võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul alates selle jõustumisest. Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul. Artikkel 4 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. veebruar 1999 Komisjoni nimel asepresident Leon BRITTAN 20 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd LISA Artikli 2 lõikes 2 nimetatud kohustavas arves esitatavad andmed 1. Tootekood (nagu on kindlaks määratud asjaomase eksportiva tootja esitatud kohustuses), sealhulgas liik, keermete arv, traatide arv keermes ja CN-kood. 2. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas: — ettevõtte tootekood, — CN-kood, — TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiridel (vastavalt määruses sätestatud korrale), — kogus (kilogrammides), — kohaldatav miinimumhind. 3. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas: — kilogrammihind, — maksetingimused, — tarnetingimused, — kõik hinnaalandused ja hinnavähendid. 4. Selle importija nimi, kellele ettevõte on arve otseselt välja andnud. 5. Ettevõtte töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub ……… [ettevõtte nimi] poolt võetud kohustuse raames ning tingimuste kohaselt ning on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 362/1999. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged. ”


title: Verordnung (EG) Nr. 361/1999 der Kommission vom 18. Februar 1999 über den Verkauf von Rindfleisch aus Beständen einiger Interventionsstellen zur Versorgung der Kanarischen Inseln im Rahmen des Verfahrens der Verordnung (EWG) Nr. 2539/84 und zur Aufhebung der Verordnungen (EG) Nr. 2509/98 und (EG) Nr. 2319/98

eurovoc_concepts:
Canary Islands
beef
intervention agency
sale
supply

formats: html pdf print

text: 19. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 45/3 VERORDNUNG (EG) Nr. 361/1999 DER KOMMISSION vom 18. Februar 1999 über den Verkauf von Rindfleisch aus Beständen einiger Interventionsstellen zur Versorgung der Kanarischen Inseln im Rahmen des Verfahrens der Verordnung (EWG) Nr. 2539/84 und zur Aufhebung der Verordnungen (EG) Nr. 2509/98 und (EG) Nr. 2319/98 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) durch die Verordnung (EG) Nr. 2417/95, zusätzliche Maßnahmen getroffen werden. gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 805/68 des Rates vom 27. Juni 1968 über die gemeinsame Marktorgani- sation für Rindfleisch (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1633/98 (2), insbesondere auf Artikel 7 Absatz 3, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1601/92 des Rates vom 15. Juni 1992 zur Einführung von Sondermaß- nahmen für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse zugunsten der Kanarischen Inseln (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2348/96 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 2, in Erwägung nachstehender Gründe: Bestimmte Interventionsstellen verfügen über erhebliche Mengen an Interventionsrindfleisch. Angesichts der hohen Lagerkosten sollte eine Verlängerung der Lagerzeit des Fleisches vermieden werden. Mit der Verordnung (EG) Nr. 1319/98 der Kommission (5) zur Festlegung des geschätzten Bedarfs der Kanarischen Inseln an Erzeugnissen des Rindfleischsektors wurde die vorläufige Versorgungsbilanz für gefrorenes Rindfleisch für die Zeit vom 1. Juli 1998 bis 30. Juni 1999 festgelegt. In Anbetracht der traditionellen Handelsströme sollte Interventionsrindfleisch zur Versorgung der Kanarischen Inseln während dieses Zeitraums bereitgestellt werden. Nach der Verordnung (EWG) Nr. 2539/84 der Kommis- sion vom 5. September 1984 mit besonderen Einzelheiten für bestimmte Verkäufe von gefrorenem Rindfleisch aus Beständen der Interventionsstellen (6), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2417/95 (7), kann beim Verkauf von Rindfleisch aus Interventionsbeständen ein Verfahren in zwei Phasen angewendet werden. Zur Gewährleistung einer regelmäßigen und einheitli- chen Durchführung des Ausschreibungsverfahrens müssen neben den Bestimmungen der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79 der Kommission (8), zuletzt geändert (1) ABl. L 148 vom 28. 6. 1968, S. 24. (2) ABl. L 210 vom 28. 7. 1998, S. 17. (3) ABl. L 173 vom 27. 6. 1992, S. 13. (4) ABl. L 320 vom 11. 12. 1996, S. 1. (5) ABl. L 183 vom 26. 6. 1998, S. 22. (6) ABl. L 238 vom 6. 9. 1984, S. 13. (7) ABl. L 248 vom 14. 10. 1995, S. 39. (8) ABl. L 251 vom 5. 10. 1979, S. 12. Nach Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 2790/94 der Kommission vom 16. November 1994 zur Durchführung der Verordnung (EWG) Nr. 1601/92 des Rates mit gemeinsamen Durchführungsbestimmungen zur Sonder- regelung für die Versorgung der Kanarischen Inseln mit bestimmten Agrarerzeugnissen (9), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 825/98 (10), erteilen die zuständigen spanischen Behörden zur Versorgung aus der Gemein- schaft Beihilfebescheinigungen. Um die Anwendung der betreffenden Regelung zu erleichtern, sollten bestimmte Ausnahmen vorgesehen werden, insbesondere hinsicht- lich der Beantragung und Erteilung der Beihilfebeschei- nigungen. Es empfiehlt sich, diesen Verkauf gemäß den Verord- nungen (EWG) Nr. 2539/84 und (EWG) Nr. 3002/92 der Kommission (11), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 770/96 (12), und (EG) Nr. 2790/94 vorzunehmen, wobei allem wegen des besonderen Verwendungszwecks der betreffenden Erzeugnisse gewisse Abweichungen erforderlich sind. allerdings vor Es ist die Stellung einer Sicherheit vorzusehen, um zu gewährleisten, daß das Rindfleisch seiner Bestimmung zugeführt wird. Die Verordnungen (EG) Nr. 2509/98 (13) und (EG) Nr. 2319/98 (14) der Kommission sind aufzuheben. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Rindfleisch — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Es werden annähernd die nachfolgenden Mengen an gebracht, das Interventionsrindfleisch zum Verkauf gemäß Artikel 6 der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 ange- kauft wurde: (9) ABl. L 296 vom 17. 11. 1994, S. 23. (10) ABl. L 117 vom 21. 4. 1998, S. 5. (11) ABl. L 301 vom 17. 10. 1992, S. 17. (12) ABl. L 104 vom 27. 4. 1996, S. 13. (13) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 3. (14) ABl. L 289 vom 28. 10. 1998, S. 20. L 45/4 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19. 2. 1999 — rund 1 500 Tonnen Rindfleisch ohne Knochen aus Beständen der irischen Interventionsstelle, stelle ausgestellten Ankaufsrechnung oder eine beglau- bigte Kopie davon beigefügt sein. — rund 200 Tonnen Rindfleisch mit Knochen aus Beständen der spanischen Interventionsstelle. (2) Dieses Fleisch wird zur Lieferung nach den Kanari- schen Inseln im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 1319/ 98 verkauft. (3) Vorbehaltlich dieser Verordnung erfolgt der Verkauf gemäß den Verordnungen (EWG) Nr. 2539/84, (EWG) Nr. 3002/92 und (EG) Nr. 2790/94. (4) Qualität und Mindestpreise gemäß Artikel 3 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2539/84 sind in Anhang I aufgeführt. (5) Die Interventionsstellen verkaufen vorrangig die Erzeugnisse in jeder Erzeugnisgruppe mit der längsten Lagerdauer. Auskünfte über die Mengen und Lagerorte der Erzeug- nisse können die Interessenten bei den in Anhang II genannten Anschriften erhalten. (6) Berücksichtigt werden nur Angebote, die bis späte- stens 25. Februar 1999 um 12. 00 Uhr bei den betref- fenden Interventionsstellen eingehen. (7) Abweichend von Artikel 8 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79 sind die Angebote der zuständigen Interventionsstellen in einem verschlossenen Umschlag einzureichen, auf dem die betreffende Verordnung ange- geben ist. Der verschlossene Umschlag darf von der zuständigen Interventionsstelle erst nach Ablauf der in Absatz 6 genannten Angebotsfrist geöffnet werden. Artikel 2 (1) Das Angebot oder der Kaufantrag wird von einem Marktteilnehmer eingereicht, der in das in Artikel 5 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 2790/94 genannte Register eingetragen ist, oder von einem Antragsteller, der vom Marktteilnehmer durch eine schriftliche Erklärung ordnungsgemäß bevollmächtigt ist, in seinem Namen zu handeln. (2) Nach Eingang eines Angebots oder Kaufantrags stellt die Interventionsstelle den Vertrag aus, sobald sie sich bei den in Anhang III genannten zuständigen Stellen vergewissert hat, daß eine entsprechende Menge im Rahmen der vorläufigen Versorgungsbilanz zur Verfügung steht. (3) Die zuständige spanische Stelle reserviert dem Antragsteller die beantragte Menge, bis der Antrag auf Erteilung der betreffenden Beihilfebescheinigung einge- gangen ist. Abweichend von Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 2790/94 muß diesem Antrag ledig- lich das Original der von der verkaufenden Interventions- Die Beihilfebescheinigung ist spätestens 14 Tage nach dem Tag zu beantragen, an dem die Ankaufsrechnung ausgestellt wird. (4) Abweichend von Artikel 3 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 2790/94 wird die Beihilfe für das im Rahmen der vorliegenden Verordnung verkaufte Rindfleisch nicht gewährt. (5) Abweichend von Artikel 3 Absatz 4 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 2790/94 enthalten der Antrag auf Erteilung einer Beihilfebescheinigung und die Beihilfebe- scheinigung in Feld 24 die Angabe „Auf den Kanarischen Inseln zu verwendende Beihilfebescheinigung — ohne Beihilfe“. Artikel 3 Abweichend von Artikel 4 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 2539/84 dürfen die Kaufanträge ab dem zehnten Arbeitstag nach dem in Artikel 1 Absatz 6 genannten Zeitpunkt eingereicht werden. Artikel 4 Der Betrag der in Artikel 5 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2539/84 vorgesehenen Sicherheit beläuft sich auf — 3 000 EUR/Tonne Rindfleisch ohne Knochen, — 1 400 EUR/Tonne Rindfleisch mit Knochen. Hauptpflicht im Sinne von Artikel 20 der Verordnung (EWG) Nr. 2220/85 der Kommission (1) ist die Lieferung der jeweiligen Erzeugnisse spätestens am 30. Juni 1999 zu den Kanarischen Inseln. Die Einhaltung dieser Pflicht ist spätestens zwei Monate nach Erfüllung der Förmlich- keiten bei den zuständigen Behörden der Kanarischen Inseln nachzuweisen. Artikel 5 Der Abholschein gemäß Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b) der Verordnung (EWG) Nr. 3002/92 und das Kontrollex- emplar T 5 werden durch folgenden Vermerk vervollstän- digt: Carne de intervención destinada a las islas Canarias — Sin ayuda [Reglamento (CE) no 361/1999] Interventionskød til De Kanariske Øer — uden støtte (forordning (EF) nr. 361/1999) (1) ABl. L 205 vom 3. 8. 1985, S. 5. 19. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 45/5 Interventionsfleisch für die Kanarischen Inseln — ohne Beihilfe (Verordnung (EG) Nr. 361/1999) Jq(cid:146)ar ap(cid:149) tgm paq(cid:146)lbasg cia tir Jamaq(cid:148)our M(cid:147)sour — wyq(cid:148)r emisw(cid:151)seir [Jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 361/1999] Intervention meat for the Canary Islands — without the payment of aid (Regulation (EC) No 361/1999) Viandes d’intervention destinées aux îles Canaries — Sans aide [règlement (CE) no 361/1999] Carni in regime d’intervento destinate alle isole Canarie — senza aiuto [regolamento (CE) n. 361/1999] Interventievlees voor de Canarische Eilanden — zonder steun (Verordening (EG) nr. 361/1999) Carne de intervenção destinada às ilhas Canárias — sem ajuda [Regulamento (CE) nº 361/1999] Kanariansaarille osoitettu interventioliha — ilman tukea (Asetus (EY) N:o 361/1999) Interventionskött (Förordning (EG) nr 361/1999). för Kanarieöarna — utan bidrag Artikel 6 Die Verordnungen (EG) Nr. 2509/98 und (EG) Nr. 2319/ 98 werden aufgehoben. Artikel 7 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröf- fentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemein- schaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 18. Februar 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission L 45/6 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19. 2. 1999 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLA I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — B(cid:246)LAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungefähre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantité approximative (tonnes) Quantità approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu määrä (tonneina) Ungefärlig kvantitet (ton) Precio mínimo expresado en euros por tonelada (1) Mindstepriser i EUR/ton (1) Mindestpreise, ausgedrückt in EUR/Tonne (1) Ek(cid:145)wister til(cid:146)r p(cid:150)kgsgr ejvqaf(cid:149)lemer se euq(cid:150) am(cid:145) t(cid:149)mo (1) Minimum prices expressed in EUR per tonne (1) Prix minimaux exprimés en euros par tonne (1) Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata (1) Minimumpr¶zen uitgedrukt in euro per ton (1) Preço mínimo expresso em euros por tonelada (1) Alimmat hinnat euroina tonnilta (1) Lägsta priser i euro per ton (1) a) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött IRELAND — Thick flank (INT 12) — Topside (INT 13) — Silverside (INT 14) — Rump (INT 16) — Striploin (INT 17) — Forerib (INT 19) 400 200 100 100 500 200 1 000 1 200 1 000 1 000 2 500 1 200 b) Cuartos traseros con hueso — Bagfjerdinger, ikke udbenet — Hinterviertel mit Knochen — Op(cid:148)shia t(cid:146)taqta le j(cid:149)jaka — Bone-in hindquarters — Quartiers arrière avec os — Quarti posteriori non disossati — Achtervoeten met been — Quartos traseiros com osso — Luullinen takaneljännes — Bakkvartsparter med ben ESPAÑA — Cuartos traseros 200 750 (1) Estos precios se entienden peso neto de acuerdo con las disposiciones del apartado 1 del artículo 17 del Reglamento (CEE) no 2173/79. (1) Disse priser gælder netto i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 17, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2173/79. (1) Diese Preise gelten netto gemäß den Vorschriften von Artikel 17 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79. (1) Oi til(cid:146)r aut(cid:146)r evaql(cid:149)fomtai ep(cid:148) tou jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour s(cid:151)lvyma le tir diat(cid:145)neir tou (cid:145)qhqou 17 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2173/79. (1) These prices shall apply to net weight in accordance with the provisions of Article 17(1) of Regulation (EEC) No 2173/79. (1) Ces prix s’entendent poids net conformément aux dispositions de l’article 17, paragraphe 1, du règlement (CEE) no 2173/79. (1) Il prezzo si intende peso netto in conformità del disposto dell’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2173/79. (1) Deze pr¶zen gelden netto, overeenkomstig de bepalingen van artikel 17, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 2173/79. (1) Estes preços aplicam-se a peso líquido, conforme o disposto no nº 1 do artigo 17º do Regulamento (CEE) nº 2173/79. (1) Asetuksen (ETY) N:o 2173/79 17 artiklan 1 kohdan mukaiset nettopainohinnat. (1) Dessa priser gäller nettovikt enligt bestämmelser i artikel 17. 1 i förordning (EEG) nr 2173/79. 19. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 45/7 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAPAPTHMA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervención — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endereços dos organismos de intervenção — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser ESPAÑA: FEGA (Fondo Español de Garantía Agraria) Beneficencia, 8 E-28005 Madrid Tel. : fax: (34) 913 47 65 00/913 47 63 10; télex: FEGA 23427 E/FEGA 41818 E; (34) 915 21 98 32/915 22 43 87 IRELAND: Department of Agriculture, Food and Forestry Agriculture House Kildare Street IRL-Dublin 2 Tel. Telex 93292 and 93607, telefax (01) 661 62 63, (01) 678 90 11, ext. 2278 and 3806 (01) 678 52 14 and (01) 662 01 98 ANEXO III — BILAG III — ANHANG III — PAQAQTGLA III — ANNEX III — ANNEXE III — ALLEGATO III — BIJLAGE III — ANEXO III — LIITE III — BILAGA III Organismos españoles a que se refiere el apartado 2 del artículo 2 — De i artikel 2, stk. 2, omhandlede spanske organer — Die in Artikel 2 Absatz 2 genannten spanischen Stellen — Oi ispamijo(cid:148) oqcamislo(cid:148) pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 2 — The Spanish agencies referred to in Article 2(2) — Les organismes espagnols visés à l’article 2, paragraphe 2 — Organismi spagnoli di cui all’articolo 2, paragrafo 2 — In artikel 2, lid 2, bedoelde Spaanse instanties — Organismos espanhóis referidos no nº 2 do artigo 2º — 2 artiklan 2 kohdan tarkoittama espanjalainen toimielin — De i artikel 2. 2 avsedda spanska organen — Dirección Territorial de Comercio en Las Palmas José Frachy Roca, 5 E-35007 Las Palmas de Gran Canaria Tel. : (34) 928 26 14 11/928 26 21 36; fax: (34) 928 27 89 75 — Dirección Territorial de Comercio en Santa Cruz de Tenerife Pilar, 1 E-38002 Santa Cruz de Tenerife Tel. : (34) 922 24 14 80/922 24 13 79; fax: (34) 922 24 42 61/922 24 68 36


title: Kommissionens förordning (EG) nr 365/1999 av den 18 februari 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 19. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 45/31 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 365/1999 av den 18 februari 1999 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r vete inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1079/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom spannm(cid:134)l (1), marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2513/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 4 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag och/eller avgift f(cid:148)r export av vete till alla tredje l(cid:132)nder, med undantag av vissa AVS- stater, har inletts genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1079/98 (5), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2005/ 98 (6). I artikel 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 f(cid:148)reskrivs att kommissionen p(cid:134) grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fastst(cid:132)lla ett h(cid:148)gsta exportbidrag, varvid h(cid:132)nsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud (cid:132)r p(cid:134) samma niv(cid:134) eller l(cid:132)gre (cid:132)n det h(cid:148)gsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportav- gift. Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)l medf(cid:148)r att det h(cid:148)gsta exportbidraget fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 12 till och med den 18 februari 1999 inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1079/98 (cid:132)r det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r vete fastst(cid:132)llt till 35,96 EUR per ton. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 19 februari 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 18 februari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 154, 28. 5. 1998, s. 24. (6) EGT L 258, 22. 9. 1998, s. 8