title: 1999/718/EG: Kommissionens beslut av den 24 februari 1999 om statligt stöd som Spanien beviljat Daewoo Electronics Manufacturing España SA (Demesa) [delgivet med nr K(1999) 498] (Text av betydelse för EES) (Endast den spanska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
aid to industry
electrical engineering
land and buildings
tax relief

text: 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 24 februari 1999 om statligt st(cid:246)d som Spanien beviljat Daewoo Electronics Manufacturing Espaæa SA (Demesa) [delgivet med nr K(1999) 498] (Endast den spanska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/718/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT F(cid:214)LJANDE nale Industria Elettrotecniche ed Elettroniche (den italienska sammanslutningen f(cid:246)r tillverkare av elektrotekniska och elek- troniska produkter, nedan kallad Anie). med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 93. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, i enlighet med den ovann(cid:228)mnda artikeln, ha gett efter att, ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att inkomma med synpunkter och med beaktande av dessa synpunkter (1), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. F(cid:214)RFARANDE Genom en skrivelse av den 11 juni 1996 inl(cid:228)mnades ett klago- m(cid:229)l till kommissionen fr(cid:229)n Asociaci(cid:243)n Nacional de Fabricantes de ElectrodomØsticos de L(cid:237)nea Blanca (den spanska samman- slutningen f(cid:246)r tillverkare av elektriska hush(cid:229)llsapparater p(cid:229) vit- varuomr(cid:229)det, nedan kallad Anfel), i vilken det uppgavs att Spa- nien hade beviljat st(cid:246)d i form av bidrag och skattel(cid:228)ttnader ut(cid:246)ver g(cid:228)llande maximigr(cid:228)nser f(cid:246)r regionalst(cid:246)d i Baskien till Daewoo Electronics Manufacturing Espaæa SA (nedan kallat Demesa), ett f(cid:246)retag etablerat i Vitoria-Gasteiz (2) i den auto- noma regionen Baskien. Klagom(cid:229)l betr(cid:228)ffande samma st(cid:246)d inkom ocks(cid:229) fr(cid:229)n en konkurrent till Demesa, fr(cid:229)n den europe- iska sammanslutningen f(cid:246)r tillverkare av elektriska hush(cid:229)lls- apparater (nedan kallad Ceced) och fr(cid:229)n Associazione Nazio- (1) EGT C 103, 4. 4. 1998, s. 3. (2) Vitoria-Gasteiz (cid:228)r en kommun i Alava, en av de tre provinserna Genom en skrivelse av den 26 juni 1996 beg(cid:228)rde kommissio- nen in upplysningar fr(cid:229)n de spanska myndigheterna. Efter att ha f(cid:229)tt en p(cid:229)minnelse daterad den 11 september 1996 (cid:246)verl(cid:228)mnade de spanska myndigheterna genom en skrivelse av den 16 september vissa uppgifter. De baskiska myndigheterna kommissionen l(cid:228)mnade genom en skrivelse av den 11 februari 1997. kompletterande upplysningar till Efter den skriftv(cid:228)xling som sedan f(cid:246)ljde underr(cid:228)ttades Spanien genom en skrivelse av den 16 december 1997 om kommissio- nens beslut att inleda ett f(cid:246)rfarande enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdra- get betr(cid:228)ffande vissa st(cid:246)d som Demesa eventuellt hade mottagit och uppmanades den spanska regeringen att inkomma med vissa uppgifter. Kommissionens beslut att inleda f(cid:246)rfarandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3). Kommissionen gav ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att inkomma med synpunkter p(cid:229) st(cid:246)d- (cid:229)tg(cid:228)rderna. Spanien yttrade sig genom skrivelser av den 23 januari 1998 och den 6 mars 1998. Spanien delgavs de synpunkter i (cid:228)rendet som inkom till kom- missionen fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter och gavs m(cid:246)jlighet att yttra sig, vilket skedde genom en skrivelse av den 20 oktober 1998. eller historiska territorierna i Baskien. (3) Se fotnot 1. L 292/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 Genom en skrivelse av den 4 juni 1998 underr(cid:228)ttade kommis- sionen Spanien om sitt beslut att utvidga f(cid:246)rfarandet. Kommissionens beslut att utvidga f(cid:246)rfarandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (4). Spanien redovisade sina synpunkter i skrivelser av den 22 och den 24 juli 1998. Kommissionen gav ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig (cid:246)ver st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna. Spanien delgavs de synpunkter som inkom till kommissionen fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter och gavs m(cid:246)jlighet att yttra sig, vilket skedde genom en skrivelse av den 3 december 1998. Tv(cid:229) m(cid:246)ten (cid:228)gde rum mellan kommissionen och f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r de baskiska myndigheterna, i Bryssel den 29 oktober 1998 respektive i Vitoria-Gasteiz den 15 december 1998, varvid de baskiska myndigheterna vidh(cid:246)ll sina st(cid:229)ndpunkter. II. ST(cid:214)DET II. 1 St(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:151) Den skattel(cid:228)ttnad som Demesa (cid:229)tnjutit i form av neds(cid:228)tt- ning med 45 % av det belopp som skall erl(cid:228)ggas i bolags- skatt (7) samt andra skattef(cid:246)rm(cid:229)ner vilka, i likhet med den f(cid:246)rstn(cid:228)mnda, beviljats inom ramen f(cid:246)r g(cid:228)llande best(cid:228)mmel- ser om f(cid:246)retagsbeskattning i provinsen Alava (8). II. 2 St(cid:246)dmottagande f(cid:246)retag Det st(cid:246)dmottagande f(cid:246)retaget (cid:228)r Demesa, ett f(cid:246)retag etablerat i industriomr(cid:229)det Jœndiz i Vitoria-Gasteiz och hel(cid:228)gt dotterbolag till Daewoo Electronics Co Ltd (nedan kallat Daewoo Electro- nics). Daewoo Electronics (cid:228)r i sin tur ett dotterbolag till den sydkoreanska multinationella koncernen Daewoo. Daewoo Electronics bildades 1971 och har ett v(cid:228)rldsomfat- tande fabriksn(cid:228)t omfattande 92 produktionsanl(cid:228)ggningar (9). F(cid:246)retaget tillverkar hemelektronikprodukter och elektriska hush(cid:229)llsapparater p(cid:229) vitvaruomr(cid:229)det f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l den koreanska marknaden som utlandsmarknaden. Oms(cid:228)ttningen uppgick 1997 till totalt 2,725 miljarder US-dollar (10). De (cid:229)tg(cid:228)rder betr(cid:228)ffande vilka f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget inletts och senare utvidgats (cid:228)r f(cid:246)ljande: (cid:151) Demesas utnyttjande sedan 1996 utan vederlag av en tomt p(cid:229) 500 000 m2 i industriomr(cid:229)det Jœndiz i Vitoria-Gasteiz samt f(cid:246)rs(cid:228)ljningspris f(cid:246)r tomten som ligger under marknadspriset. fastst(cid:228)llandet sedermera av ett II. 3 Samarbetsavtalet mellan Demesa och de regionala baskiska myndigheterna Den 13 mars 1996 ingick de baskiska regionala myndigheterna och Daewoo Electronics ett samarbetsavtal enligt vilket f(cid:246)reta- get (cid:229)tog sig att anl(cid:228)gga en fabrik f(cid:246)r kylsk(cid:229)pstillverkning i Bas- kien. Som motprestation f(cid:246)rband sig de baskiska regionala myndigheterna att st(cid:246)dja investeringen genom en rad bidrag. Avtalet tr(cid:228)dde i kraft samma dag som det undertecknades. (cid:151) St(cid:246)d som utg(cid:229)tt till Demesa inom ramen f(cid:246)r Ekimen-pro- grammet (5), i den m(cid:229)n det inte t(cid:228)cks av den generella regeln i denna st(cid:246)dordning, vilken medger en st(cid:246)dintensitet p(cid:229) 10 % av st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnader inom ramen f(cid:246)r de av Demesa faktiskt (6) genomf(cid:246)rda investeringarna. Klago- m(cid:229)let grundar sig p(cid:229) denna punkt p(cid:229) det faktum att pro- jektet varken (cid:228)r strategiskt eller skapar n(cid:229)gra nya arbetstill- f(cid:228)llen. (4) EGT C 266, 25. 8. 1998, s. 6. (5) Denna st(cid:246)dordning godk(cid:228)ndes av kommissionen genom en skri- velse av den 13 december 1996, Ref. SG (96) D/11028 (statligt st(cid:246)d N 529/96). Det dekret, utf(cid:228)rdat av den baskiska regeringen, genom vilket st(cid:246)dordningen inf(cid:246)rdes (dekret 289/1996 av den 17 december 1996) offentliggjordes i el Bolet(cid:237)n Oficial del Pa(cid:237)s Vasco nr 246, av den 23 december 1996, s. 20138. (6) P(cid:229) grundval av uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av de klagande (vilka (cid:246)verl(cid:228)mnat en utredning utf(cid:246)rd av ett f(cid:246)retag som specialiserat sig p(cid:229) uppf(cid:246)randet av fabriker f(cid:246)r kylsk(cid:229)pstillverkning) beslutade kom- missionen att unders(cid:246)ka om Demesas investeringskostnader blivit konstlat (cid:246)verv(cid:228)rderade f(cid:246)r att f(cid:246)retaget skulle kunna f(cid:229) ett st(cid:246)rre st(cid:246)d. I punkt 3 i avtalet anges de bidrag och andra f(cid:246)rm(cid:229)ner som de regionala myndigheterna kan bevilja f(cid:246)r projektet, n(cid:228)mligen dels ett icke (cid:229)terbetalningspliktigt st(cid:246)d p(cid:229) upp till 25 % av inve- (7) till(cid:228)ggsbest(cid:228)mmelsen till Norma Sj(cid:228)tte till(cid:228)ggsbest(cid:228)mmelsen till Norma Foral 22/1994 av den 20 december 1994 (Bolet(cid:237)n Oficial del Territorio Hist(cid:243)rico de Alava (BOTHA) nr 5, 13. 1. 1995), vars giltighetstid f(cid:246)rl(cid:228)ngdes t. o. m. 1996 genom femte Foral 33/1995 av den 20 december 1995 (BOTHA nr 4, 10. 1. 1996), och t. o. m. 1997 genom punkt 2. 11 i Disposici(cid:243)n Derogatoria (cid:218)nica (undantagsbest(cid:228)mmelse) till Norma Foral 24/1996 av den 5 juli 1996 (BOTHA nr 90, 9. 8. 1996) tillsammans med sjunde till- l(cid:228)ggsbest(cid:228)mmelsen till Norma Foral 31/1996 av den 18 december 1996 (BOTHA nr 148, 30. 12. 1996). Under 1998 kan denna skat- tel(cid:228)ttnad beviljas med st(cid:246)d av elfte till(cid:228)ggsbest(cid:228)mmelsen till Norma Foral 33/1997 av den 19 december 1997 (BOTHA nr 150, 31. 12. 1997) och under 1999 med st(cid:246)d av sjunde till(cid:228)ggsbest(cid:228)m- melsen till Norma Foral 36/1998 av den 17 december 1998 (BOTHA nr 149, 30. 12. 1998). (8) Norma Foral nr 24/1996 om bolagsskatt. (9) 33 tillverkningscentrum, 33 f(cid:246)rs(cid:228)ljningsbolag och 19 filialer. (10) 2,388 miljarder euro (1 euro = 1,1410 US-dollar enligt Inf(cid:128)uros omr(cid:228)kningskurs f(cid:246)r euron i februari 1999). 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/3 steringar i anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar och av ig(cid:229)ngs(cid:228)ttningarkost- f(cid:246)r- nader, dels s(cid:229)dant offentligt st(cid:246)d som allm(cid:228)nt st(cid:229)r till fogande f(cid:246)r f(cid:246)retag som investerar i milj(cid:246)projekt, forskning och utveckling och energisparprogram i Baskien. (cid:151) Investeringsbeloppet skall (cid:246)verstiga 360 miljoner pesetas. (cid:151) Projektet skall ge minst 30 nya arbetstillf(cid:228)llen. Den h(cid:246)gsta till(cid:229)tna st(cid:246)dniv(cid:229)n i Baskien (cid:228)r 25 % nettobidragsek- vivalenter (11) (35 % f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag). (cid:151) Kostnader f(cid:246)r anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar som (cid:246)verl(cid:229)tits till tredje part eller som tillverkats av ett f(cid:246)retag inom samma kon- cern (cid:228)r inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigande. Enligt avtalet skulle Daewoo Electronics bilda ett f(cid:246)retag med s(cid:228)te i Baskien (Demesa). Det nya f(cid:246)retaget skulle uppr(cid:228)tta en aff(cid:228)rsplan (projektplan), som m(cid:229)ste godk(cid:228)nnas av de regionala myndigheterna innan avtalet kunde b(cid:246)rja till(cid:228)mpas. Denna plan, som omfattade perioden 1996(cid:150)2001, (cid:246)verl(cid:228)mnades till de regionala myndigheterna i september 1996. Den omfattade investeringar p(cid:229) 11 835, 6 miljoner pesetas (12) och skapandet av 745 arbetstillf(cid:228)llen. F(cid:246)rs(cid:228)ljningen skulle enligt planen inle- das 1997, huvudsakligen p(cid:229) den spanska marknaden samt i Frankrike och Italien, f(cid:246)r att sedan under 1998 utstr(cid:228)ckas till den tyska och engelska marknaden. St(cid:246)rre delen av oms(cid:228)tt- ningen skulle ske p(cid:229) den inhemska marknaden, men exporten planerades (cid:246)ka (cid:229)rligen till en niv(cid:229) som efter en period p(cid:229) 3(cid:150)4 (cid:229)r motsvarar 60 % av den totala oms(cid:228)ttningen. II. 4 Icke (cid:229)terbetalningspliktigt st(cid:246)d till Demesa inom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet Det icke (cid:229)terbetalningspliktiga st(cid:246)det p(cid:229) 25 % av investeringar i materiella anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar ingick som en del av det ovan n(cid:228)mnda samarbetsavtalet av den 13 mars 1996 och beviljades den 24 december 1996 genom ett beslut av den baskiska rege- ringen inom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet f(cid:246)r regionalst(cid:246)d, vilket godk(cid:228)nts av kommissionen den 13 december 1996. Denna st(cid:246)dordning omfattar perioden 1996(cid:150)1998 och syftar till regional utveckling och skapandet av syssels(cid:228)ttning. St(cid:246)det utg(cid:229)r i form av bidrag eller l(cid:229)n p(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)nliga villkor (13) f(cid:246)r uppf(cid:246)randet av nya anl(cid:228)ggningar eller utvidgning och moder- nisering av redan befintlig infrastruktur. Som st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnader r(cid:228)knas bland annat kostnader f(cid:246)r mark, byggnader och anl(cid:228)ggningar. Ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d (cid:228)r bland annat industrif(cid:246)retag och f(cid:246)retag som (cid:228)r verksamma inom mineralutvinning. F(cid:246)r att st(cid:246)d fr(cid:229)n Ekimen-programmet skall kunna beviljas m(cid:229)ste investeringen uppfylla f(cid:246)ljande krav: (cid:151) Projektet skall vara livskraftigt fr(cid:229)n teknisk, ekonomisk och finansiell synpunkt, och genomf(cid:246)ras inom tre (cid:229)r fr(cid:229)n datum f(cid:246)r beviljandet. (11) H(cid:246)gsta niv(cid:229) f(cid:246)r regionalt st(cid:246)d i Baskien enligt den spanska kartan (cid:246)ver regionalst(cid:246)dsomr(cid:229)den (EGT C 25, 31. 1. 1996, s. 3). (12) 71 133 388,63 euro. (13) R(cid:228)ntesatsen kan ligga 2(cid:150)5 procentenheter under den nominella r(cid:228)ntesatsen. (cid:151) Det st(cid:246)dmottagande f(cid:246)retaget skall finansiera minst 30 % av investeringen med egna medel Vad betr(cid:228)ffar villkoren f(cid:246)r st(cid:246)d och s(cid:228)rskilt anpassningen av st(cid:246)dniv(cid:229)n i enlighet med vissa kriterier, anf(cid:246)rde kommissionen f(cid:246)ljande i den skrivelse av den 13 december 1996 (referens- nummer SG (96) D/11029) genom vilken Ekimen-programmet godk(cid:228)ndes: (cid:148)Kommissionen konstaterar att det icke (cid:229)terbetalningspliktiga st(cid:246)det, som inte f(cid:229)r (cid:246)verstiga ett belopp motsvarande 25 % bruttobidragsekvivalenter (14), kommer att beviljas enligt f(cid:246)l- jande: a) En generell del p(cid:229) 10 %, b) ytterligare 5 % f(cid:246)r strate- giska projekt och projekt som skapar syssels(cid:228)ttning, c) ytterli- gare 5 % f(cid:246)r projekt bel(cid:228)gna i prioriterade omr(cid:229)den samt d) ytterligare 5 % f(cid:246)r projekt som ger ett betydande bidrag till regional utveckling och skapandet av syssels(cid:228)ttning. (cid:148) Det bidrag som beviljades den 24 december 1996 motsvarar en bruttobidragsekvivalent p(cid:229) 25 % av investeringsbeloppet eller totalt 2 958 900 00 pesetas (15). Bidraget skulle betalas ut i flera delbelopp under fyra (cid:229)r enligt f(cid:246)ljande tidtabell (tusen pesetas): 1996 1997 1998 1999 30 500 1 557 600 759 900 610 900 Beloppet motsvarar en nettobidragsekvivalent p(cid:229) 18,76 %, vil- ket (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n den maximala nettobidragsekvivalent p(cid:229) 25 % som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r Baskien. Med avvikelse fr(cid:229)n vad som angavs i projektplanen f(cid:246)r Demesa skulle hela det belopp p(cid:229) 11 835 600 000 pesetas som legat till grund f(cid:246)r beslutet att bevilja st(cid:246)d investeras under perioden 1996(cid:150)1999, inte under perioden 1996(cid:150)2001. Kommissionen framf(cid:246)rde sina tvivel (cid:150) vilka sedermera skingrats (cid:150) betr(cid:228)ffande m(cid:246)jligheterna att slutf(cid:246)ra projektet under en period av tre (cid:229)r, vilket var ett villkor f(cid:246)r st(cid:246)det. De baskiska myndigheterna bekr(cid:228)ftade att st(cid:246)det skulle betalas ut under en tre(cid:229)rsperiod men att utbetalningen, med h(cid:228)nsyn till det datum n(cid:228)r det hade (14) Bruttobidragsekvivalenter. (15) 17 783 347,16 euro. L 292/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 beviljats, dvs. den 24 december 1996, skulle ske i form av fyra delanslag. De bekr(cid:228)ftade ocks(cid:229) att Demesas investeringar skulle leda till att det skapades 412 arbetstillf(cid:228)llen under perioden 1996(cid:150)1999. andra f(cid:246)ljande (cid:229)r fr(cid:229)n och med det f(cid:246)rsta r(cid:228)kenskaps(cid:229)r d(cid:229) f(cid:246)retagets beskattningsunderlag (cid:228)r positivt. Minskningen tilll(cid:228)mpas f(cid:246)r nyetablerade f(cid:246)retag i Alava som investerar minst 80 miljoner pesetas och skapar minst tio arbetstillf(cid:228)l- len. Enligt uppgifter fr(cid:229)n de regionala myndigheterna, vilka upp- daterats per juni m(cid:229)nad 1998, har Demesa uppgett att f(cid:246)reta- get verkst(cid:228)llt investeringar till ett belopp motsvarande 44 % av det totala beloppet. Vid samma tidpunkt hade 201 arbetstillf(cid:228)l- len skapats (16). c) Diverse skatteavdrag i form av investeringsavdrag (19), vilka sammanlagt dock inte f(cid:229)r (cid:246)verstiga 40 % av den skatt som skall erl(cid:228)ggas. II. 5 G(cid:228)llande skattef(cid:246)rm(cid:229)ner i provinsen Alava Skattesystemet i Baskien regleras genom den s. k. concierto eco- n(cid:243)mico (ekonomisk (cid:246)verenskommelse) som fastst(cid:228)lldes genom lag 12/1981 av den 13 maj 1981, senast (cid:228)ndrad genom lag 38/1997 av den 4 augusti 1997. Enligt denna (cid:246)verenskom- melse f(cid:229)r Alavas provinsstyrelse p(cid:229) vissa villkor f(cid:246)rvalta, fast- st(cid:228)lla och reglera skatteordningen inom det egna territoriet (17). Med st(cid:246)d av sina befogenheter enligt den ekonomiska (cid:246)verens- kommelsen har Alavas provinsstyrelse fastst(cid:228)llt f(cid:246)ljande skatte- m(cid:228)ssiga st(cid:246)d: a) Skattel(cid:228)ttnad motsvarande 45 % av investeringar (cid:246)versti- gande, 2,5 miljarder pesetas. Skattel(cid:228)ttnaden till(cid:228)mpas p(cid:229) det belopp som skall erl(cid:228)ggas i bolagsskatt. Skattel(cid:228)ttnaden avs(cid:229)g till en b(cid:246)rjan endast investeringar som verkst(cid:228)lldes mellan den 1 januari 1995 och den 31 december 1995, men genom successiva budgetf(cid:246)rfattningar f(cid:246)rl(cid:228)ngdes perioden till och med den 31 december 1997. Om skatte- l(cid:228)ttnaden inte kan utnyttjas d(cid:228)rf(cid:246)r att skattebeloppet (cid:228)r otillr(cid:228)ckligt, f(cid:229)r den till(cid:228)mpas under p(cid:229)f(cid:246)ljande (cid:229)r. I beslu- tet att bevilja skattel(cid:228)ttnaden skall ocks(cid:229) de tidsfrister och maximigr(cid:228)nser som skall g(cid:228)lla i det enskilda fallet anges, liksom eventuella andra begr(cid:228)nsningar. Investeringar som genomf(cid:246)rs under projekteringsfasen kan, om Alavas pro- vinsstyrelse s(cid:229) beslutar, ocks(cid:229) beaktas vid ber(cid:228)kningen av skattel(cid:228)ttnaden. Demesa beviljades denna skattel(cid:228)ttnad genom beslut 737/97 av Alavas provinsstyrelse den 21 oktober 1997. b) Minskning av beskattningsunderlaget f(cid:246)r bolagsskatt (18) med 99 %, 75 %, 50 % respektive 25 % under fyra p(cid:229) var- III. BEG˜RAN OM UPPLYSNINGAR OCH INLEDANDE AV F(cid:214)RFARANDET I det beslut av kommissionen varom Spanien underr(cid:228)ttades genom en skrivelse av den 16 december 1997 (cid:151) anmodades den spanska regeringen att inkomma med de upplysningar som beh(cid:246)vdes f(cid:246)r att kunna fastst(cid:228)lla om det icke (cid:229)terbetalningspliktiga st(cid:246)det hade beviljats i (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse med Ekimen-programmet och om investerings- kostnaderna motsvarade de faktiskt investerade beloppen, (cid:151) inleddes f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget betr(cid:228)f- fande vissa skatte(cid:229)tg(cid:228)rder och utnyttjandet utan vederlag av en tomt samt den senare f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av denna tomt p(cid:229) icke marknadsm(cid:228)ssiga villkor. III. 1 Spaniens svar p(cid:229) beg(cid:228)ran om uppgifter: St(cid:246)d beviljat inom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet Spanien (cid:246)verl(cid:228)mnade f(cid:246)ljande uppgifter, vilka hade tillhanda- h(cid:229)llits av den baskiska regeringen: Enligt de regionala myndigheterna f(cid:246)rel(cid:229)g ingen skyldighet att anm(cid:228)la st(cid:246)det, eftersom bidraget, motsvarande en bruttobi- dragsekvivalent p(cid:229) 25 % av investeringarna under perioden 1996(cid:150)1999, hade beviljats inom ramen f(cid:246)r en av kommissio- nen godk(cid:228)nd ordning f(cid:246)r regionalst(cid:246)d. Sedan kommissionen (vars agerande f(cid:246)ranletts av de tidigare n(cid:228)mnda klagom(cid:229)len) beg(cid:228)rt att f(cid:229) in uppgifter hade de regionala myndigheterna emellertid informerat den om att st(cid:246)det hade beviljats. De regionala myndigheterna p(cid:229)pekade vidare att Demesas projekt uppfylldas alla de st(cid:246)dvillkor som fastst(cid:228)llts inom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet och att projektets ekonomiska och finan- siella livskraft var s(cid:228)kerst(cid:228)lld. (16) Enligt uppgifter i spansk press (El Pais, 11. 11. 1998) i samband med rapporteringen kring vissa fackliga (cid:229)tg(cid:228)rder skulle Demesa ha 170 anst(cid:228)llda, varav 90 % inte var fast anst(cid:228)llda. (17) Se artikel 6 i (cid:148)concierto econ(cid:243)mico(cid:148) i dess lydelse enligt lag 38/1997 av den 4 augusti 1997. Provinsstyrelserna i de tv(cid:229) andra baskiska provinserna (Vizcaya och Guipœzcoa) har ocks(cid:229) befogen- heter p(cid:229) detta omr(cid:229)de. (18) Se artikel 26 i Norma Foral nr 24/1996. (19) Avdrag f(cid:229)r g(cid:246)ras med 15 % av investeringar i nya materiella anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar, med 10 % av belopp som fr(cid:229)n det bokf(cid:246)rda resultatet avs(cid:228)tts till en s(cid:228)rskild investeringsreserv, med 30 % av kostnader f(cid:246)r forsknings- och utvecklingsverksamhet, med 15 % av kostnader f(cid:246)r investeringar i milj(cid:246)skyddssyfte och med 25 % av kostnader f(cid:246)r investeringar i exportfr(cid:228)mjande syfte. Se vidare artik- larna 37, 39, 41, 42 och 43 i Norma Foral nr 24/1996. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/5 Vad speciellt g(cid:228)ller fr(cid:229)gan om villkoren f(cid:246)r att bevilja st(cid:246)det hade uppfyllts anf(cid:246)rde de regionala myndigheterna f(cid:246)ljande: (cid:151) Kontroll- och uppf(cid:246)ljningsrutiner hade fastst(cid:228)llts inom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att n(cid:228)r som helst kontrollera att de st(cid:246)dbelopp som utbetalas mot- svarades av faktiskt genomf(cid:246)rda investeringar. (cid:148)clustern(cid:148) (cid:151) Sektorn elektriska hush(cid:229)llsapparater utg(cid:246)r en strategiskt viktig sektor f(cid:246)r Baskien. Betr(cid:228)ffande sektorns strategiska karakt(cid:228)r h(cid:228)nvisar de regionala myndigheterna till teorin om konkurrensm(cid:228)ssiga f(cid:246)rdelar och s. k. clusters (20) och framh(cid:229)ller att f(cid:246)r elektriska hush(cid:229)llsapparater representerar 6 % av regionens bruttonationalprodukt och d(cid:228)rf(cid:246)r kan betraktas som strategiskt viktig. Dessutom, h(cid:228)v- dar de, (cid:228)r projektet i sig strategiskt eftersom Demesas anl(cid:228)ggning i Baskien kommer att leda till en kompetens- h(cid:246)jning hos f(cid:246)retagen inom en sektor som i denna region k(cid:228)nnetecknas av avsaknaden av en stark, lokalt konkurre- rande f(cid:246)retagsgrupp. (cid:151) Det var viktigt att kunna visa att ett multinationellt f(cid:246)retag investerade i en region som drabbats s(cid:228)rskilt h(cid:229)rt av den ekonomiska krisen. (cid:151) St(cid:246)det till Demesa (cid:246)verskred inte g(cid:228)llande tak p(cid:229) 25 % bruttobidragsekvivalenter enligt Ekimen-ordningen, vilket i sin tur endast motsvarade ungef(cid:228)r 20 % nettobidragsekviva- lenter, dvs. mindre (cid:228)n det st(cid:246)dtak som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r Bas- kien (25 % nettobidragsekvivalenter). (cid:151) Det faktum att investeringen inte genomf(cid:246)rdes i ett priori- terat omr(cid:229)de enligt Ekimen-programmet betydde inte att st(cid:246)d till Demesa inte kunde beviljas upp till det fastst(cid:228)llda st(cid:246)dtaket p(cid:229) 25 % bruttobidragsekvivalenter. De regionala myndigheterna hade vidstr(cid:228)ckta beslutsbefogenheter som medgav att de kunde g(cid:229) (cid:228)nda upp till detta tak. (cid:151) Det fanns inga objektiva bel(cid:228)gg f(cid:246)r att, som den klagande p(cid:229)stod, Demesas endast skulle upg(cid:229) till h(cid:228)lften av det fr(cid:229)n b(cid:246)rjan uppgivna belop- pet. Man beslutade emellertid att genomf(cid:246)ra en revision av investeringarna. investeringskostnader faktiska (20) De regionala myndigheterna h(cid:228)nvisar s(cid:228)rskilt till den teori om konkurrensf(cid:246)rdelar som utvecklats av professor Michael Porter. Bland f(cid:246)rfattarens verk kan exempelvis h(cid:228)nvisas till The competitive advantage of nations, The Free Press, New York, 1990, och den nyli- gen publicerade (cid:148)Clusters and the New Economics of Competi- tion(cid:148), i Harvard Business Review, volym 76, nr 6, november(cid:150)decem- ber 1998, s. 79(cid:150)90. I den sistn(cid:228)mnda publikationen definieras begreppet (cid:148)cluster(cid:148) (klase) som en (cid:148)geografisk koncentration(cid:148) inom ett visst omr(cid:229)de av f(cid:246)retag och institutioner med ber(cid:246)ringspunkter sinsemellan (s. 78). Dessa (cid:148)clusters(cid:148) innefattar s(cid:229)v(cid:228)l leverant(cid:246)rer av s(cid:228)rskilda insatsvaror (komponenter, utrustning, tj(cid:228)nster) som f(cid:246)re- tag som tillhandah(cid:229)ller speciell infrastruktur. De omfattar ofta ocks(cid:229) n(cid:228)t, kunder och tillverkare n(cid:228)r det g(cid:228)ller komplementpro- dukter, liksom (cid:228)ven offentliga och privata institutioner som svarar f(cid:246)r information, utredningar, utbildning och tekniskt bist(cid:229)nd. Det (cid:228)r (cid:148)geografisk koncentration(cid:148) som (cid:228)r det utm(cid:228)rkande i denna defi- nition. I samma skrift anf(cid:246)r f(cid:246)rfattaren bland annat att (cid:148)den offent- liga politiken i utvecklingsl(cid:228)nderna motverkar ofta, oavsiktligt, uppkomsten av (cid:146)clusters(cid:146). Restriktioner n(cid:228)r det g(cid:228)ller etableringen av f(cid:246)retag och subventioneringen av investeringar i problemdrab- bade regioner kan till exempel leda till att f(cid:246)retagen sprids p(cid:229) ett konstlat s(cid:228)tt(cid:148). III. 2 Spaniens synpunkter III. 2. 1 Utnyttjande utan vederlag av en tomt p(cid:229) 500 000 m2 och den senare f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av denna tomt till ett icke marknadsm(cid:228)ssigt pris De regionala myndigheterna vidh(cid:229)ller att Demesa aldrig f(cid:229)tt utnyttja en tomt p(cid:229) 500 000 m2 utan vederlag. Med st(cid:246)d av skriftliga bevis p(cid:229)pekar de att f(cid:246)retaget endast tagit i anspr(cid:229)k och sedermera f(cid:246)rv(cid:228)rvat en tomt p(cid:229) 100 000 m2. I (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse med g(cid:228)llande regler i fastighetslagstiftningen kunde k(cid:246)pekontraktet ing(cid:229)s f(cid:246)rst sedan en rad successiva avstyckningar och sammanl(cid:228)ggningar av befintliga tomter kun- nat ske. De regionala myndigheterna har vidare (cid:246)verl(cid:228)mnat flygfotografier som visar att Demesa bara tagit i anspr(cid:229)k de 100 000 m2 som f(cid:246)retaget f(cid:246)rv(cid:228)rvat. formellt I samband med f(cid:246)rs(cid:228)ljningen uppstod emellertid komplikatio- ner beroende p(cid:229) att marken var utarrenderad till jordbrukare som beg(cid:228)rde att bli ersatta f(cid:246)r odlingar som f(cid:246)rst(cid:246)rdes genom byggnadsarbetena. F(cid:246)rst sedan r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder inletts, f(cid:246)ljda av en uppg(cid:246)relse utanf(cid:246)r domstol, kunde k(cid:246)pekontraktet ing(cid:229)s den 30 december 1997. Eftersom det s(cid:228)ljande f(cid:246)retaget, Gazteiko Industria Lurra SA, ans(cid:229)g sig skyldigt att handla i god tro gentemot k(cid:246)paren, kunde enligt de regionala myndighe- terna fastighets(cid:246)verl(cid:229)telsen (cid:228)ga rum f(cid:246)rst sedan konflikten r(cid:246)rande (cid:228)gander(cid:228)tten till marken hade l(cid:246)sts. F(cid:246)rs(cid:228)ljningen, p(cid:229)pekar de, (cid:228)gde i alla h(cid:228)ndelser rum i enlighet med spansk lagstiftning och man kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte tala om st(cid:246)d n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvillkoren. Vad betr(cid:228)ffar det pris som f(cid:246)retaget fick betala f(cid:246)r marknaden anf(cid:246)r myndigheterna att de genomsnittspriser som den kla- gande uppger (mellan 6 000 och 7 000 pesetas per m2) h(cid:228)n- f(cid:246)r sig till tomter med en tomtstorlek p(cid:229) mellan 1 000 och 10 000 m2, vilket (cid:228)r klart mindre (cid:228)n den tomt som Demesa f(cid:246)rv(cid:228)rvat (100 000 m2). Det (cid:228)r rimligt att anta att kvadratme- terpriset (cid:228)r l(cid:228)gre f(cid:246)r en tio g(cid:229)nger s(cid:229) stor tomt. Till st(cid:246)d f(cid:246)r sina uppgifter har de regionala myndigheterna (cid:246)verl(cid:228)mnat tv(cid:229) rapporter som utarbetades av tv(cid:229) oberoende experter efter det att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen (cid:228)gt rum. Enligt dessa rapporter varierade tomtpriset f(cid:246)r en stadsplanelagd tomt p(cid:229) 100 000 m2 mellan 4 000 och 5 000 pesetas per m2. De regionala myndigheterna anser d(cid:228)rf(cid:246)r att det pris p(cid:229) 4 125 pesetas per m2 stadsplane- lagd mark som Demesa betalade motsvarar marknadspriset. Bland de (cid:246)verl(cid:228)mnade handlingarna finns ocks(cid:229) en (cid:148)komplette- rande granskningsrapport avseende utbudet av tomter(cid:148) utarbe- tad, enligt vad de regionala myndigheterna uppger, avseende I r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret 1997 av revisionsfirman Price Waterhouse. L 292/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 detta dokument anges en enhetskostnad per m2 stadsplanelagd mark p(cid:229) 4 481 pesetas per m2 f(cid:246)r tomter p(cid:229) 50 000 m2 bel(cid:228)gna i samma omr(cid:229)de som Demesas tomt. De regionala myndigheterna anser slutligen att kommissionens meddelande av den 10 juli 1997 om st(cid:246)d i samband med offentliga myndigheters f(cid:246)rs(cid:228)ljning av mark och byggnader (21) inte (cid:228)r till(cid:228)mpligt i detta fall, eftersom beslutet att f(cid:246)rv(cid:228)rva tomten fattades innan meddelandet antogs. III. 2. 2 Skattem(cid:228)ssiga st(cid:246)d Spanien har (cid:246)verl(cid:228)mnat en mycket utf(cid:246)rlig rapport, utarbetad av de baskiska regionala myndigheterna, om grunderna f(cid:246)r g(cid:228)l- lande skattesystem i provinsen Alava och om hur systemet till- l(cid:228)mpas. Enligt denna rapport hade kommissionen n(cid:228)r den inledde f(cid:246)rfarandet inte tillr(cid:228)ckligt beaktat de historiska, konsti- tutionella och lagenliga grunderna f(cid:246)r denna s(cid:228)rskilda r(cid:228)ttsord- ning (rØgimen foral). ningen utg(cid:246)r endast en kontroll i f(cid:246)rv(cid:228)g av att villkoren f(cid:246)r att till(cid:228)mpa skattel(cid:228)ttnaden (cid:228)r uppfyllda och syftar till att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla r(cid:228)ttss(cid:228)kerhet och sund ekonomisk f(cid:246)rvaltning. F(cid:246)r att f(cid:246)retaget skall f(cid:229) r(cid:228)tt till skattel(cid:228)ttnaden r(cid:228)cker det om det kan visa att det finns ett orsakssamband mellan de investeringar som gjorts i projektberedningsfasen och genomf(cid:246)randet av investeringarna. Demesa har enligt beslut 737/97 beviljats en skattel(cid:228)ttnad av detta slag med ett belopp motsvarande 45 % av investerings- beloppet. Skattel(cid:228)ttnaden kan inte f(cid:246)renas med n(cid:229)gon annan skattef(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r samma investering. De regionala myndigheterna har slutligen (cid:246)verl(cid:228)mnat en rap- port i vilken det n(cid:228)ms att skattetrycket i Baskien (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n i resten av Spanien, trots att skattesatsen (cid:228)r mindre (cid:228)n 2,5 % och trots de skattef(cid:246)rm(cid:229)ner som (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga endast i denna auto- noma region (22). III. 3 Synpunkter fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter P(cid:229) det skatter(cid:228)ttsliga omr(cid:229)det ges referensramen f(cid:246)r denna s(cid:228)r- skilda ordning genom den i avsnitt II. 5 omn(cid:228)mnda ekonomiska (cid:246)verenskommelsen (concierto econ(cid:243)mico). En rad synpunkter har inkommit fr(cid:229)n de klagande med anled- ning av inledandet av f(cid:246)rfarandet. De kan sammanfattas som f(cid:246)ljer: Med st(cid:246)d av sina lagstiftningsbefogenheter p(cid:229) skatteomr(cid:229)det antar Alavas provinsstyrelse bland annat r(cid:228)ttsligt bindande best(cid:228)mmelser i fr(cid:229)ga om f(cid:246)retagsbeskattning. De regionala myndigheterna anser att dessa best(cid:228)mmelser som beskattningen av f(cid:246)retag (cid:228)r en allm(cid:228)n (cid:229)tg(cid:228)rd som inte kan pr(cid:246)- vas enligt artikel 92 i f(cid:246)rdraget, eftersom det (cid:228)r fr(cid:229)ga om en g(cid:228)llande, generell ordning f(cid:246)r f(cid:246)retagsbeskattningen i provinsen Alava. Kommissionen beaktar inte, menar de, den s(cid:228)rskilda struktur som g(cid:228)ller f(cid:246)r beskattningsbefogenheter i den spanska r(cid:228)ttsordningen n(cid:228)r den anser att denna ordning kan ha inslag av st(cid:246)d i den m(cid:229)n de skattef(cid:246)rm(cid:229)ner som kan medges enligt ordningen (cid:228)r begr(cid:228)nsade till f(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade p(cid:229) eller har ekonomiska band med en del av en medlemsstats territo- rium. Skattel(cid:228)ttnaden beviljas, menar de, inte heller med utnyttjande av provinsstyrelsens i Alava sk(cid:246)nsm(cid:228)ssiga beslutsbefogenheter. lag och beviljas d(cid:228)rf(cid:246)r auto- Skattel(cid:228)ttnaden (cid:228)r reglerad i matiskt. De regionala myndigheterna erinrar om att det enligt spansk lag inte (cid:228)r m(cid:246)jligt, utom i vissa i lagen uttryckligen f(cid:246)r- utsedda fall, att medge differentierad behandling i skatteh(cid:228)nse- ende. Individuella s(cid:228)rregler p(cid:229) skatteomr(cid:229)det (cid:228)r dessutom f(cid:246)r- bjudna. N(cid:228)r det g(cid:228)ller skattel(cid:228)ttnaden i fr(cid:229)ga har de baskiska myndigheterna inga sk(cid:246)nsm(cid:228)ssiga beslutsbefogenheter. Beslutet (beslut 737/97) att bevilja den skattel(cid:228)ttnad som avses i lagstift- (21) EGT C 209, 10. 7. 1997, s. 3. (cid:151) De spanska myndigheterna har avsiktligt dr(cid:246)jt med att svara p(cid:229) kommissionens successiva skrivelser och st(cid:228)llt denna inf(cid:246)r fullbordat faktum. De klagande p(cid:229)pekar att det f(cid:246)rsta substantiella svaret p(cid:229) kommissionens f(cid:246)rsta beg(cid:228)ran om uppgifter i juni 1996 (d(cid:229) det fortfarande var m(cid:246)jligt att ingripa f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att st(cid:246)det verkst(cid:228)lldes) mottogs f(cid:246)rst den 11 februari 1997. (cid:151) Det r(cid:229)der (cid:246)verkapacitet inom sektorn elektriska hush(cid:229)lls- apparater, s(cid:228)rskilt inom delomr(cid:229)det kylsk(cid:229)p. Tre av de st(cid:246)r- sta tillverkarna i Europa (Electrolux, Whirlpool och Fagor) har meddelat att de kommer att minska antalet anl(cid:228)gg- ningar och anst(cid:228)llda eller genomf(cid:246)ra omstruktureringar. De klagande p(cid:229)pekar h(cid:228)rvidlag att det i Europeiska domstolens dom i m(cid:229)let Pyrsa (dom av den 14 januari 1997 i m(cid:229)l C-169/95, Spanien mot kommissionen) (23) bekr(cid:228)ftas att regionalst(cid:246)d inte f(cid:229)r leda till sektoriell (cid:246)verkapacitet. (cid:151) St(cid:246)dvillkoren har av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l inte uppfyllts: i) Projektet genomf(cid:246)rs inte under tre (cid:229)r. (22) (cid:148)Los prinzipios y normas de armonizaci(cid:243)n fiscal en el concierto econ(cid:243)mico(cid:148) (Principer och regler f(cid:246)r skatteharmonisering inom den ekonomiska (cid:246)verenskommelsen), Fundaci(cid:243)n Banco Bilbao Vizcaya, 1997. (23) REG 1997, s. I-135. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/7 ii) Projektet (cid:228)r inte (cid:148)strategiskt(cid:148) och leder inte till (cid:148)ska- pande av arbetstillf(cid:228)llen(cid:148). Enligt de kriterier som g(cid:228)ller f(cid:246)r Ekimen-programmet skulle endast ett st(cid:246)d p(cid:229) 10 % vara ber(cid:228)ttigat. Demesa p(cid:229) 25 % bruttobidragsekvivalenter uppfyller villkoren enligt Ekimen-ordningen, underr(cid:228)ttades Spanien genom en skrivelse av den 4 juni 1998 om kommissionens beslut att utvidga f(cid:246)rfarandet till att omfatta ocks(cid:229) det st(cid:246)d som Demesa beviljats ut(cid:246)ver den allm(cid:228)nna regeln i Ekimen-ordningen om r(cid:228)tt till st(cid:246)d p(cid:229) 10 % av faktiska st(cid:246)dber(cid:228)ttigade kostnader. (cid:151) Skattel(cid:228)ttnaden (cid:228)r olaglig, eftersom den inte anm(cid:228)lts till kommissionen innan den beviljades. (cid:151) Demesa f(cid:246)rfogar, utan (cid:228)gander(cid:228)tt och utan att betala n(cid:229)gon hyra, (cid:246)ver en tomt p(cid:229) 500 000 m2. Utnyttjandet utan vederlag av denna tomt kan v(cid:228)rderas till 100 miljoner pesetas per (cid:229)r. Tomtpriset i trakten uppg(cid:229)r till ca 6 000 pesetas per m2. (cid:151) Kostnaderna f(cid:246)r maskiner och utrustning har (cid:246)verv(cid:228)rderats. Till f(cid:246)ljd av (cid:246)verv(cid:228)rderingen motsvarar st(cid:246)dbeloppet 51 % av de faktiska investeringskostnaderna. (cid:151) Demesa har inte uppfyllt sin skyldighet enligt Ekimen-pro- grammet att under det andra r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret med egna medel finansiera 30 % av totala nettotillg(cid:229)ngar. III. 4 Spaniens p(cid:229)pekanden med anledning av synpunkterna fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter De spanska p(cid:229)pekandena kan sammanfattas som f(cid:246)ljer: (cid:151) De regionala myndigheterna anser att de har l(cid:228)mnat till- r(cid:228)ckliga uppgifter f(cid:246)r att kommissionen skall kunna kon- trollera att villkoren f(cid:246)r till(cid:228)mpning av Ekimen-ordningen har uppfyllts. Vad betr(cid:228)ffar p(cid:229)st(cid:229)endet att Demesa inte skulle ha fullgjort sin skyldighet att under det andra r(cid:228)ken- skaps(cid:229)ret finansiera 30 % av totala nettotillg(cid:229)ngar erinrar de om att, n(cid:228)r det g(cid:228)ller till(cid:228)mpningen av Ekimen-pro- tre(cid:229)rsperioden skall grammet r(cid:228)knas fr(cid:229)n och med januari 1997, inte fr(cid:229)n och med den 24 december 1996, den dag d(cid:229) st(cid:246)det beviljades. Kontrol- len av om detta villkor har uppfyllts skall d(cid:228)rf(cid:246)r avse slutet av 1998, inte slutet av 1997. f(cid:246)r Demesas investeringar, (cid:151) Det domslut (i m(cid:229)let Pyrsa) som den klagande h(cid:228)nvisar till (cid:228)r inte relevant i det h(cid:228)r fallet. Till skillnad fr(cid:229)n Pyrsa-pro- inte ekonomiskt os(cid:228)kert och jektet (cid:228)r Demesa-projektet Demesa (cid:228)r inte ett krisdrabbat f(cid:246)retag. (cid:151) Den klagande har inte (cid:246)verl(cid:228)mnat n(cid:229)gra bevis till st(cid:246)d f(cid:246)r den p(cid:229)st(cid:229)dda (cid:246)verv(cid:228)rderingen av utrustning och maskiner. IV. UTVIDGNING AV F(cid:214)RFARANDET Sedan Spanien svarat p(cid:229) kommissionens beg(cid:228)ran att f(cid:229) de upp- lysningar som beh(cid:246)vdes f(cid:246)r att kunna pr(cid:246)va om st(cid:246)det till IV. 1 Spaniens synpunkter De regionala myndigheterna upprepar att villkoren f(cid:246)r att med st(cid:246)d av Ekimen-programmet bevilja ett bidrag motsvarande 25 % av Demesas investeringskostnader i Vitoria-Gasteiz helt och h(cid:229)llet varit uppfyllda. Spanien erinrar om att kommissionen n(cid:228)r den i december 1996 godk(cid:228)nde Ekimen-programmet hade godtagit de defini- tioner av begreppen (cid:148)strategiskt(cid:148) projekt och (cid:148)skapande av sys- sels(cid:228)ttning(cid:148) som skulle g(cid:228)lla f(cid:246)r programmets till(cid:228)mpning, och att kommissionen inte gjort n(cid:229)gra sektorsf(cid:246)rbeh(cid:229)ll, med undantag av en generell h(cid:228)nvisning till de sektorer f(cid:246)r vilka det utf(cid:228)rdats s(cid:228)rskilda direktiv, vilket inte (cid:228)r fallet n(cid:228)r det g(cid:228)ller elektriska hush(cid:229)llsapparater. I Ekimen-programmet skiljer man mellan (cid:148)strategiska projekt(cid:148) och (cid:148)strategiska sektorer(cid:148) vilka b(cid:228)ggedera enligt artikel 10 i det dekret genom vilket Ekimen-programmet antogs ber(cid:228)ttigar till st(cid:246)d med ytterligare 5 %. Alla projekt som uppfyller de rent kvantitativa villkoren (cid:150) vilka godtogs av kommissionen n(cid:228)r den godk(cid:228)nde programmet (cid:150) utg(cid:246)r (cid:148)strategiska(cid:148) projekt. Kommissionen har inte r(cid:228)tt att (cid:228)ndra dessa kriterier utan att samtidigt kr(cid:228)nka principen om skydd f(cid:246)r ber(cid:228)ttigade f(cid:246)rv(cid:228)ntningar och r(cid:228)ttss(cid:228)kerhetsprinci- pen. De regionala myndigheterna understryker vidare att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att betrakta sektorn elektriska hush(cid:229)llsapparater som en (cid:148)strategisk sektor(cid:148), eftersom den st(cid:229)r f(cid:246)r 6 % av regionens bruttonationalprodukt. I Baskiens program f(cid:246)r (cid:246)kad konkur- renskraft har man bland prioriterade (cid:148)clusters(cid:148) tagit med den (cid:148)cluster(cid:148) som finns f(cid:246)r (cid:148)st(cid:246)rre elektriska hush(cid:229)llsapparater(cid:148). Denna definition grundar sig p(cid:229) arten och omfattningen av konkurrensf(cid:246)rdelarna och p(cid:229) det bidrag som dessa f(cid:246)retag ger till f(cid:246)r(cid:228)dlingsv(cid:228)rde och syssels(cid:228)ttning i Baskien. Betr(cid:228)ffande programmets till(cid:228)mpning erinrar de regionala myn- digheterna om att kontrollen avseende antalet tillkomna arbets- tillf(cid:228)llen skall ske p(cid:229) grundval av objektiva data och inte, som kommissionen p(cid:229)pekade i samband med utvidgningen av f(cid:246)r- farandet, med h(cid:228)nsyn till de sektoriella verkningarna av Deme- sas investering. Detta framg(cid:229)r, till(cid:228)gger de, av riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d f(cid:246)r regionala (cid:228)ndam(cid:229)l enligt vilka (cid:148)tillkomsten av arbetstillf(cid:228)llen netto(cid:148) skall kontrolleras endast med utg(cid:229)ngs- punkt i det antal arbetstillf(cid:228)llen som skapats vid en viss anl(cid:228)gg- ning. L 292/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 Kommissionen har, anf(cid:246)r de, inte l(cid:228)mnat n(cid:229)gra exakta siffror som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla vilken sektor (cid:246)verkapaciteten skulle g(cid:228)lla. P(cid:229)st(cid:229)endet om att 95 % av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av hus- h(cid:229)llsapparaterna utg(cid:246)rs av ers(cid:228)ttningsk(cid:246)p s(cid:228)ger inget om var- ken vilken produkt som avses eller vilken period det (cid:228)r fr(cid:229)ga om. Av p(cid:229)st(cid:229)endet om att den europeiska marknaden har krympt med 5 % under de tv(cid:229) senaste (cid:229)ren framg(cid:229)r inte vilken sektor det handlar om. Det finns inte heller n(cid:229)gon n(cid:228)rmare tidsangivelse n(cid:228)r det g(cid:228)ller uppgiften om en (cid:246)verkapacitet p(cid:229) mer (cid:228)n 4 miljoner enheter f(cid:246)r kylsk(cid:229)p och frysar. tomtpris p(cid:229) 500 miljoner pesetas [eller 5 000 pesetas per m2], medan det i kolumnen (cid:148)Demesa(cid:148) anges ett pris p(cid:229) 413 miljoner (24) [eller 4 125 pesetas per m2]). (cid:151) Kostnaderna f(cid:246)r byggnader och anl(cid:228)ggningsarbeten ligger i linje med den allm(cid:228)nt g(cid:228)llande prisniv(cid:229)n inom byggnads- sektorn. De regionala myndigheterna anf(cid:246)r siffror som r(cid:228)knats fram p(cid:229) grundval av uppgifter dels fr(cid:229)n Anfel och Ceded (cid:150) som b(cid:228)gge (cid:228)r klagande i detta f(cid:246)rfarande (cid:150) dels fr(cid:229)n distributionsf(cid:246)retaget (cid:148)Master Cadena(cid:148), som (cid:228)r marknadsledande i Spanien. Det sist- n(cid:228)mnda f(cid:246)retaget g(cid:246)r g(cid:228)llande att faktureringen av elektriska hush(cid:229)llsapparater (cid:246)kade med 3 % under 1997. F(cid:246)r kylsk(cid:229)p var siffran 4,4 %. Enligt Ceced:s siffror (cid:246)kade antalet s(cid:229)lda enheter p(cid:229) den spanska marknaden fr(cid:229)n 1 000 066 (cid:229)r 1996 till 1 133 350 (cid:229)r 1997. Antalet s(cid:229)lda enheter (cid:246)kade ocks(cid:229) i (cid:246)vriga medlemsstater, med undantag av Tyskland och (cid:214)sterrike. Till- verkningen av kylsk(cid:229)p i Spanien (cid:246)kade fr(cid:229)n 1 308 844 enheter (cid:229)r 1996 till 1 456 019 enheter (cid:229)r 1997. Enligt de regionala myndigheterna visar uppskattningar gjorda av (cid:148)Consumer Europe(cid:148) att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av kylsk(cid:229)p (i antal enheter) p(cid:229) den europeiska marknaden kommer att (cid:246)ka med 10 % under perio- den 1996(cid:150)2001. De regionala myndigheterna (cid:229)terger slutligen vissa uttalanden i april 1998 fr(cid:229)n styrelseordf(cid:246)randen i Electrolux (cid:150) den st(cid:246)rsta tillverkaren i Europa av elektriska hush(cid:229)llsapparater (cid:150) enligt vilka f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av dessa produkter kommer att (cid:246)ka med 4 % 1997 och forts(cid:228)tta att utvecklas positivt under 1998. Vad betr(cid:228)ffar den konstlade (cid:246)verv(cid:228)rderingen av Demesas inve- steringskostnader l(cid:228)mnar de regionala myndigheterna detalje- rade uppgifter om de f(cid:246)rfaranden som till(cid:228)mpas f(cid:246)r att kon- trollera att investeringarna verkligen har genomf(cid:246)rts. De bekr(cid:228)ftar vidare att utbetalning av st(cid:246)det inte f(cid:229)r ske f(cid:246)rr(cid:228)n investeringen faktiskt (cid:228)gt rum. De l(cid:228)mnar i detta avseende detaljerade uppgifter om de kontroller som verkst(cid:228)lldes under perioden juni 1997(cid:150)september 1997. och (cid:151) Den totala uppskattade kostnaden f(cid:246)r hittills installerad maskinpark till utrustning 2 449 000 000 pesetas (14 718 786,44 euro), j(cid:228)mf(cid:246)rt med de 2 500 771 550 pesetas som Demesa hade ber(cid:228)knat. Konsultens kostnadsuppskattning f(cid:246)rdelar sig p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: (15 029 939,72 euro) d(cid:228)rmed uppg(cid:229)r Maskiner Utrustning 1 565 miljoner pesetas (25) 819 miljoner pesetas (26) Maskinell biutrustning 65 miljoner pesetas (27) (cid:151) Rapporten inneh(cid:229)ller installationskostnaderna skulle ha uppg(cid:229)tt till 525 miljoner pesetas. och inga uppgifter som tyder p(cid:229) att ig(cid:229)ngs(cid:228)ttningskostnaderna Av rapporten framg(cid:229)r ocks(cid:229) att den nuvarande tillverknings- kapaciteten uppg(cid:229)r till 140 000 kylsk(cid:229)p med en rymd av mel- lan 310 och 370 liter. I framtiden f(cid:246)rv(cid:228)ntas siffran stiga till 600 000 enheter. F(cid:246)r att komma upp i denna produktionsniv(cid:229) skulle man (cid:150) enligt den revisor som utarbetat rapporten (cid:150) beh(cid:246)va anl(cid:228)gga ytterligare en produktionslinje och inf(cid:246)ra tv(cid:229) arbetsskift eller ocks(cid:229) bygga en ny fabrik med motsvarande kapacitet. IV. 2 Synpunkter fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter De nya uppgifter som tredje parter tillf(cid:246)rt i (cid:228)rendet kan sam- manfattas som f(cid:246)ljer: Betr(cid:228)ffande tvivlen i fr(cid:229)ga om Demesas faktiska investerings- kostnader har myndigheterna (cid:246)verl(cid:228)mnat en granskningsrap- port utarbetad av en konsult som regelbundet anlitas av kom- missionen. I denna anges bland annat f(cid:246)ljande: (cid:151) De baskiska regionala myndigheternas argument att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att subventionera en konkurrent f(cid:246)r att (cid:246)ka konkurrensen i sektorn (cid:228)r inkonsekvent, strider mot sunt (cid:151) Priset p(cid:229) icke stadsplanelagd mark i industriomr(cid:229)det Jœndiz (Vitoria-Gasteiz) uppg(cid:229)r till 5 000 pesetas per m2. Det slut- liga pris p(cid:229) 4 125 pesetas per m2 som Demesa betalat f(cid:246)r en stadsplanlagd tomt (cid:228)r ett marknadsm(cid:228)ssigt pris, inbegri- pet normal rabatt med h(cid:228)nsyn till markomr(cid:229)dets storlek. Av rapportens slutsatser framg(cid:229)r skillnaden mellan konsul- respektive de regionala myndigheternas uppskatt- tens (I kolumnen (cid:148)konsultens bed(cid:246)mning(cid:148) anges ett ningar. (24) Detta belopp skiljer belopp p(cid:229) 412,5 miljoner pesetas som erh(cid:229)lls n(cid:228)r man multiplicerar tomt- storleken p(cid:229) 100 000 m2 med priset per m2. obetydligt fr(cid:229)n det sig (25) Kostnad enligt uppgifter fr(cid:229)n europeiska tillverkare. Den kostnad som Demesa uppgivit anges inte. (26) Siffran baserad p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n europeiska tillverkare. Utrust- ningen f(cid:246)rv(cid:228)vades fr(cid:229)n Daewoo Electronics (som (cid:228)ger samtliga aktier i Demesa) f(cid:246)r 718 565 011 pesetas. En del av utrustningen (till ett v(cid:228)rde av 300 miljoner pesetas) har installerats hos andra f(cid:246)retag. (27) Siffran baserad p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n europeiska tillverkare. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/9 f(cid:246)rnuft och har inget med strategisk betydelse att g(cid:246)ra. Det r(cid:229)der konkurrens p(cid:229) den spanska marknaden. Argumentet skulle vara meningsfullt endast om det var den geografiska marknad som Baskien utg(cid:246)r som var den relevanta mark- naden och om denna marknad var skyddad. Den relevanta marknaden (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket den europeiska marknaden. f(cid:246)retag eller viss produktion snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen (cid:228)r of(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden i den m(cid:229)n de p(cid:229)verkar handeln mellan medlemsstaterna. (cid:151) De arbetstillf(cid:228)llen som skapats (cid:228)r os(cid:228)kra och l(cid:246)nerna syn- V. 1 Kylsk(cid:229)pssektorn i Europa nerligen l(cid:229)ga (28). (cid:151) Om planerna f(cid:246)rverkligas kommer Demesa att tillf(cid:246)ra den europeiska marknaden ytterligare 600 000 enheter, vilket skulle f(cid:246)rv(cid:228)rra den (cid:246)verkapacitet p(cid:229) ber(cid:228)knat 5 miljoner enheter som nu r(cid:229)der. Av dessa sk(cid:228)l och med h(cid:228)nsyn till situationens allvar yrkar de ber(cid:246)rda parterna att kommissionen, i avvaktan p(cid:229) det slutgil- tiga avg(cid:246)randet, skall besluta att det st(cid:246)d som utbetalats till Demesa skall (cid:229)terkr(cid:228)vas interimistiskt. IV. 3 Spaniens kommentarer till synpunkterna fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter I sina kommentarer till synpunkterna fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter upp- repar Spanien de argument som framf(cid:246)rts redan tidigare i sam- band med f(cid:246)rfarandet och avvisar m(cid:246)jligheten att kommissio- nen skall besluta att det st(cid:246)d som utbetalats till Demesa skall (cid:229)terkr(cid:228)vas. Enligt aff(cid:228)rsplanen f(cid:246)r Demesa skall fabriken i Alava senast 1999 ha en tillverkningskapacitet p(cid:229) 600 000 enheter per (cid:229)r, varav 30 % skall s(cid:228)ljas p(cid:229) den spanska marknaden, resterande 70 % p(cid:229) andra marknader (i princip Frankrike och F(cid:246)renade kungariket). Fabriken kommer att tillverka kombinerade kyl- och fryssk(cid:229)p utrustade med automatiska avfrostningssystem. Denna investering ing(cid:229)r som ett led i Daewoo Electronics glo- bala strategi (29). F(cid:246)retagets m(cid:229)l (cid:228)r att fram till 2002 bli ledande kylsk(cid:229)pstillverkare i v(cid:228)rlden med en andel p(cid:229) ca 12 % av v(cid:228)rldsmarknaden f(cid:246)r produkten och med m(cid:229)ls(cid:228)ttningen att (cid:229)rligen tillverka 7 miljoner enheter, varav 5 miljoner kommer att tillverkas i 12 tillverkningscentrum utanf(cid:246)r Sydkorea. F(cid:246)r att uppn(cid:229) denna marknadsandel p(cid:229) 12 % av v(cid:228)rldsmarknaden har f(cid:246)retaget f(cid:246)r avsikt att investera ungef(cid:228)r en miljard US-dol- lar i uppf(cid:246)randet av (cid:229)tta nya fabriker. Tillverkningskapaciteten i f(cid:246)retagets fyra europeiska fabriker kommer inemot (cid:229)r 2002 att uppg(cid:229) till 1,5 miljoner enheter (30), dvs. 13 % av den ber(cid:228)k- nade totala tillverkningskapaciteten i Europa (cid:229)r 2001. V. BED(cid:214)MNING AV ST(cid:214)DET I artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget fastst(cid:228)lls principen att, s(cid:229)vida inte annat f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rdraget, st(cid:246)d som genom att gynna vissa Enligt de uppgifter och andra upplysningar som kommissionen har tillg(cid:229)ng till skiljer sig siffrorna f(cid:246)r konsumtion och produk- tion (cid:229)t mellan de olika l(cid:228)nderna (31)). (29) Daewoo Electronics har ocks(cid:229) (cid:246)verv(cid:228)gt m(cid:246)jligheten av att anl(cid:228)gga en fabrik i Verdun i Frankrike och att d(cid:228)rvid skapa 300 arbetstill- f(cid:228)llen. Ceced har ingett ett klagom(cid:229)l (cid:228)ven betr(cid:228)ffande det st(cid:246)d som de franska myndigheterna hade f(cid:246)r avsikt att bevilja i samband med denna investering. Kommissionen beg(cid:228)rde i december 1997 in upplysningar fr(cid:229)n de franska myndigheterna, vilka emellertid meddelade kommissionen att Daewoo Electronics hade uppskjutit projektet. To Refrigerator Market, (30) Aims Global 1997, Lead juni (28) Se fotnot 16. http://www. dwe. daewoo. co. kr/news. (31) Rapporten World Major Household Appliances to 2001, The Free- donia Group Inc. , mars 1998. Se (cid:228)ven en artikel i Financial Times av den 2 juli 1997, s. 13: Rough and tumble industry. Domestic appli- ance groups are adopting varied tactics to boost market share in Europe’s stagnant market, i vilken det s(cid:228)gs att marknaden f(cid:246)r kylsk(cid:229)p och spisar har n(cid:229)tt en m(cid:228)ttnadsniv(cid:229). L 292/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 Kylsk(cid:229)p och frysar: konsumtion och produktion (miljoner enheter), 1987(cid:150)2006 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 Förenade kungariket, konsu m tion Frankrike, konsu m tion pro duktion Italien, konsu m tion pro duktion Tyskland, konsu m tion pro duktion S panien, konsu m tion pro duktion Ö vriga, konsu m tion pro duktion pro duktion 1987 1992 1996 2001 2006 Frankrike: Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) kylsk(cid:229)p och frysar kommer att vara relativt stabil och h(cid:229)lla sig p(cid:229) niv(cid:229)n 2,7 miljoner enheter per (cid:229)r. Frankrike (cid:228)r ingen betydande tillverkare och t(cid:228)cker 75 % av sitt behov genom produkter med ursprung i Tyskland och Ita- lien. De st(cid:246)rsta f(cid:246)retagen p(cid:229) den franska marknaden (cid:228)r Brandt, Electrolux, Whirlpool och Bosch-Siemens. Tyskland: Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) kylsk(cid:229)p och frysar kommer att minska n(cid:229)got, fr(cid:229)n 4,4 miljoner enheter 1996 till 4,3 miljoner enheter 2001. Tillverkningen minskade fr(cid:229)n 4,2 miljoner enheter 1992 till 3,55 miljoner 1996 och f(cid:246)rv(cid:228)ntas komma att uppg(cid:229) till 4 miljoner enheter 2001. Antalet tillverkade kylsk(cid:229)p uppgick 1996 till 2,8 miljoner, varav Bosch-Siemens stod f(cid:246)r 40 %. Italien: Kombinerade kyl- och fryssk(cid:229)p dominerar p(cid:229) mark- naden p(cid:229) grund av utrymmesbristen i bost(cid:228)derna. Den totala marknaden f(cid:246)r kylutrustning av hush(cid:229)llstyp f(cid:246)rv(cid:228)ntas komma att (cid:246)ka med 0,7 % per (cid:229)r fram till (cid:229)r 2001. Italien (cid:228)r en av de st(cid:246)rsta tillverkarna av kylsk(cid:229)p och frysar. Produktionen upp- gick till 8 miljoner enheter 1996, varav 75 % f(cid:246)r exportmark- naden. Electrolux (cid:228)r, med mer (cid:228)n 30 % av de 6,1 miljoner enheter som tillverkades 1996, marknadsledande. ˜ven Whirl- pool h(cid:246)r till de st(cid:246)rsta tillverkarna och st(cid:229)r f(cid:246)r 25 % av f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen. Spanien: Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) kylsk(cid:229)p minskade fr(cid:229)n 1,84 miljoner enheter 1992 till 1,36 miljoner enheter 1996. Den f(cid:246)rv(cid:228)ntas komma att (cid:246)ka med 3,3 % mellan 1996 och 2001 f(cid:246)r att (cid:229)r 2001 uppg(cid:229) till 1,60 miljoner enheter. (cid:214)kningen speglar en tendens till ers(cid:228)ttningsk(cid:246)p p(cid:229) marknaden f(cid:246)r att komplettera befintliga installationer. Tillverkningen f(cid:246)rv(cid:228)ntas komma att (cid:246)ka fr(cid:229)n 1,58 miljoner enheter 1996 till 1,7 miljoner enheter 2001. Fagor (cid:228)r en av de st(cid:246)rsta tillverkarna med en produktion p(cid:229) 700 000 enheter (32), vilket motsvarar ungef(cid:228)r 40 % av pro- duktionen. F(cid:246)renade kungariket: Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) kylsk(cid:229)p och frysar sj(cid:246)nk fr(cid:229)n 2,46 miljoner enheter 1992 till 1,935 miljoner enheter 1996. F(cid:246)rs(cid:228)ljningen f(cid:246)rv(cid:228)ntas emellertid komma att (cid:246)ka med n(cid:228)rmare 3,4 % per (cid:229)r f(cid:246)r att (cid:229)r 2001 n(cid:229) niv(cid:229)n 2,3 miljoner enheter. Till- verkningen f(cid:246)rutses komma att stagnera i takt med (cid:246)kad popu- laritet f(cid:246)r importerade produkter. (cid:214)vriga v(cid:228)steuropeiska l(cid:228)nder: Resten av marknaden (cid:228)r mogen och statisk. Efterfr(cid:229)gan bed(cid:246)ms komma att h(cid:229)lla sig p(cid:229) niv(cid:229)n 4,8 miljoner enheter, varav 75 % f(cid:246)rv(cid:228)ntas tillgodoses genom import. Produktionen har kontinuerligt minskat sedan 1992 och f(cid:246)rv(cid:228)ntas komma att stabiliseras p(cid:229) niv(cid:229)n 1,4 miljoner enheter. Marknaden f(cid:246)r kylsk(cid:229)p och frysar (cid:228)r m(cid:228)ttad i V(cid:228)steuropa, d(cid:228)r flertalet bost(cid:228)der nu (cid:228)r f(cid:246)rsedda med separat kyl och frys. Kon- sumenterna f(cid:246)redrar i (cid:246)kande utstr(cid:228)ckning kombinerade kyl- och fryssk(cid:229)p men det f(cid:246)rv(cid:228)ntas inte att marknaden kommer att visa n(cid:229)gra tecken p(cid:229) tillv(cid:228)xt, eftersom hush(cid:229)llen tenderar (32) Se ing(cid:229)r Corporaci(cid:243)n Fagor Cooperativa http://www. fagorelectrodomesticos/mcc. es. i koncernen Mondrag(cid:243)n (MCC), (http://www. mondragon. mcc. es/spanish/indice. html) som har sitt s(cid:228)te i Mondrag(cid:243)n (Guipœzcoa, Baskien). MCC (cid:228)r med sina mer (cid:228)n 100 dotterbolag och filialer och med 29 % av oms(cid:228)ttningen utan- f(cid:246)r Spanien den st(cid:246)rsta industrikoncernen i Baskien och en av de fem st(cid:246)rsta industrikoncernerna i Spanien. Oms(cid:228)ttningen uppgick 1997 till 726 706 miljoner pesetas (4 367 591 023,28 euro), varav 86 000 miljoner pesetas (516 870 409,77 euro) h(cid:228)rr(cid:246)rde fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av elektriska hush(cid:229)llsapparater) j(cid:228)mf(cid:246)rt med en oms(cid:228)ttning p(cid:229) 354 247 miljoner pesetas 1992. MCC-koncernen har 34 397 anst(cid:228)llda och v(cid:228)rdet av dess tillg(cid:229)ngar ber(cid:228)knas till 1 541 621 miljoner pesetas (9 265 328 813,72 euro). I koncernen ing(cid:229)r fyra fabriker i Asien, fyra i Latinamerika och tv(cid:229) i Afrika (in- begripet tv(cid:229) kylsk(cid:229)psfabriker i Argentina respektive Marocko). 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/11 att ers(cid:228)tta sina separata kylar och frysar med kombinerade enheter (kyl- och fryssk(cid:229)p). Fram till och med 2001 f(cid:246)rutses d(cid:228)rf(cid:246)r en tillv(cid:228)xt p(cid:229) endast 0,6 % per (cid:229)r (till 18 miljoner enhe- ter). Av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen f(cid:246)rv(cid:228)ntas 94 % utg(cid:246)ras av ers(cid:228)ttnings- k(cid:246)p (33). Eurostats uppgifter (41). Med h(cid:228)nsyn till ovanst(cid:229)ende kommer varje st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rd ofr(cid:229)nkomligen att p(cid:229)verka denna handel och konkurrens. Electrolux (Sverige) (cid:228)r den st(cid:246)rsta tillverkaren av kylsk(cid:229)p och frysar i V(cid:228)steuropa, f(cid:246)ljd av Bosch-Siemens (Tyskland). Andra stora tillverkare (cid:228)r Whirlpool (F(cid:246)renta staterna) och Merloni (Italien). Fagor ElectrodomØsticos (cid:228)r st(cid:246)rst p(cid:229) den spanska marknaden (34). (cid:214)verkapaciteten inom delomr(cid:229)det kylsk(cid:229)p uppskattades till ca 5 miljoner enheter 1997 (35). Spanien har inte lagt fram n(cid:229)gra siffror betr(cid:228)ffande sin (cid:246)verkapacitet. Denna situation p(cid:229) mark- naden har lett till en omfattande omstrukturering inom bran- schen med kapacitetsnedsk(cid:228)rningar eller produktionsomflytt- ningar och stora f(cid:246)rluster av arbetstillf(cid:228)llen som f(cid:246)ljd. Detta bekr(cid:228)ftas av uppgifterna i det f(cid:246)reg(cid:229)ende och illustreras bland annat av Electrolux nedl(cid:228)ggning av flera produktionsenheter i Europa. S(cid:229) kommer t. ex. kylsk(cid:229)pstillverkningen i Spennymoor (County Durham, F(cid:246)renade kungariket) med en tillverknings- kapacitet p(cid:229) 320 000 enheter att l(cid:228)ggas ned sommaren 1999, varvid 650 arbetstillf(cid:228)llen kommer att f(cid:246)rsvinna. Electrolux har ocks(cid:229) meddelat att fabriken i Luton (F(cid:246)renade kungariket) kommer att l(cid:228)ggas ned, med en f(cid:246)rlust av 650 arbetstillf(cid:228)llen. Tillverkningen av kylsk(cid:229)p i Bj(cid:246)rneborg (Finland) kommer att (cid:246)verf(cid:246)ras till andra fabriker i Europa, varvid 200 arbetstillf(cid:228)llen kommer att g(cid:229) f(cid:246)rlorade. En fabrik i Ungern f(cid:246)r tillverkning av frysboxar har lagts ned, med en f(cid:246)rlust av 200 arbetstillf(cid:228)l- len (36) (37). ˜ven Whirlpool har, i sin (cid:229)rsredovisning f(cid:246)r 1995, anm(cid:228)lt kraftiga neddragningar av syssels(cid:228)ttningen i V(cid:228)steuropa I september 1997 tillk(cid:228)nnagav av storleksordningen 15 %. Whirlpool att antalet anst(cid:228)llda skulle minskas med 4 700, mer- parten i V(cid:228)steuropa (38). Whirlpool syssels(cid:228)tter 11 000 perso- ner i Europa (genomsnittssiffra f(cid:246)r 1997) i 11 olika fabriker, av vilka fabrikerna i Cassinetta (Italien) (39), Calw (Tyskland) och Trento (Italien) tillverkar kylsk(cid:229)p. MCC-koncernen, i vilken Fagor ing(cid:229)r, lade 1998 ned sin kylsk(cid:229)pstillverkning i Basauri (Baskien), vilket ledde till en minskning av antalet arbetstillf(cid:228)l- len med 180. Merloni anf(cid:246)r i sin (cid:229)rsredovisning f(cid:246)r 1997 (40) att (cid:229)terh(cid:228)mtningen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r elektriska hush(cid:229)llsappa- rater inte har lett till n(cid:229)gra pris(cid:246)kningar, eftersom f(cid:246)retagen kunnat ta i anspr(cid:229)k outnyttjad kapacitet. Analysen betydande dessutom att visar gemenskapsintern handel, det f(cid:246)rekommer vilket bekr(cid:228)ftas en av (33) Se fotnot 31. (34) Se fotnot 32. (35) K(cid:228)lla: Ceced. Uppgiften har (cid:246)verl(cid:228)mnats i samband med detta f(cid:246)r- farande. (36) (cid:148)Electrolux to phase out production at two UK factories(cid:148), 14. 10. 1997, http://www. electrolux. se/corporate/pressnotes. (37) (cid:148)Electrolux intends to move production from refrigerator factory in Finland(cid:148), 27. 10. 1997, http://electrolux. se/corporate/pressnotes. (38) Se http://www2. whirlpool. com/htm/corp/investor. (39) Whirlpool-koncernens st(cid:246)rsta fabrik i V(cid:228)steuropa. (40) Se http://www. merloni. it/fr_azi. htm. V. 2 Konstaterade st(cid:246)d Genom f(cid:246)rfarandet i artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget har kommissionen fastst(cid:228)lla f(cid:246)rekomsten av f(cid:246)ljande st(cid:246)d enligt artikel kunnat 92. 1: V. 2. 1 Utnyttjande utan vederlag av en tomt p(cid:229) 100 000 m2 Kommissionen har noterat de baskiska regionala myndigheter- nas f(cid:246)rklaringar till de problem som uppst(cid:229)tt p(cid:229) grund av n(cid:228)r- varon av jordbrukare i det markomr(cid:229)de d(cid:228)r Daewoo Electro- nics avs(cid:229)g att etablera sin anl(cid:228)ggning och p(cid:229) grund av att f(cid:246)r- s(cid:228)ljningen kunde slutligt genomf(cid:246)ras f(cid:246)rst sedan alla f(cid:246)rfaran- den f(cid:246)r delning och sammanl(cid:228)ggning av tomter och registre- ringen h(cid:228)rav i fastighetsregistret hade slutf(cid:246)rts. Det har emellertid inte kunnat bevisas att Demesa haft n(cid:229)gra kostnader under perioden fr(cid:229)n och med det att f(cid:246)retaget, sedan k(cid:246)pekontraktet undertecknades i oktober 1996, tog marken i anspr(cid:229)k f(cid:246)r att b(cid:246)rja uppf(cid:246)ra sin fabrik fram till den tidpunkt d(cid:229) k(cid:246)peskillingen faktiskt erlades. S(cid:228)rskilt har n(cid:229)gon uppgift om betalningsdag inte l(cid:228)mnats. Enligt de upplysningar som l(cid:228)mnats p(cid:229)b(cid:246)rjades arbetena i januari 1997. Den 13 januari 1997 v(cid:228)nde sig jordbrukarna via sin advokat till s(cid:228)ljaren, fastighetsbolaget Gasteizko Industria Lurra SA (42), och klagade (cid:246)ver att deras odlingar f(cid:246)rst(cid:246)rdes p(cid:229) grund av byggnadsarbetena i samband med uppf(cid:246)randet av Demesas fabrik. K(cid:246)peskillingen f(cid:246)r tomten erlades vidare tidigast i september m(cid:229)nad 1997. Av ett dokument som uppr(cid:228)ttats av de regionala myndigheterna efter en kontroll som omfattade perioden till och med den 10 september 1997 och avs(cid:229)g de investeringar som Demesa hade genomf(cid:246)rt, framg(cid:229)r att endast byggnaden, inte marken, betraktades som en genomf(cid:246)rd investering som (41) V(cid:228)rdet av den gemenskapsinterna handeln med kylsk(cid:229)p f(cid:246)r hus- h(cid:229)llsbruk (NC 841821, 841822 och 841829) uppgick till 677 692 000 euro 1996 och till 732 189 000 euro 1997. Av denna f(cid:246)rs(cid:228)ljning utgjordes 6,91 % (1996) respektive 7,67 % (1997) av kylsk(cid:229)p f(cid:246)r hush(cid:229)llsbruk med ursprung i Spanien. 8,3 % (1996) respektive 7,41 % (1997) av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen utgjordes av gemenskapstransaktioner f(cid:246)r den spanska marknaden. Den gemen- skapsinterna handeln med kombinerade kyl- och fryssk(cid:229)p och f(cid:246)r- varingsfrysboxar med separata yttre d(cid:246)rrar (med undantag f(cid:246)r kombinationer avsedda f(cid:246)r civila luftfarkoster) (NC 84181091 och euro 84181099) och 484 470 000 1996 555 665 000 euro 1997. 19,41 % (1996) respektive 17,72 % (1997) av denna f(cid:246)rs(cid:228)ljning utgjordes av kombinationer med ursprung i Spanien. 10 % (1996) respektive 9,42 % (1997) av denna f(cid:246)rs(cid:228)ljning utgjordes av transaktioner f(cid:246)r den spanska mark- naden. uppgick till (42) Enligt de uppgifter som de regionala myndigheterna l(cid:228)mnat f(cid:246)r- delar sig aktie(cid:228)gandet i Gasteizko Industria Lurra SA p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: Kommunen Vitoria-Gasteiz (58,22 %), Sprilur SA (41,78 %). Sprilur SA kontrolleras i sin tur av den baskiska regeringen, som innehar 95,52 % av kapitalet i f(cid:246)retaget. L 292/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 ber(cid:228)ttigade till utbetalning av st(cid:246)det. I ett annat dokument har betalningen p(cid:229) 413 miljoner pesetas f(cid:246)r tomten upptagits i en kolumn som avs(cid:229)g november(cid:150)december 1997 (se bilaga III till skrivelsen av den 24 juli 1998). har anv(cid:228)nts referensr(cid:228)ntan f(cid:246)r 1997 (43). Den s(cid:229)lunda ber(cid:228)k- nade ekonomiska f(cid:246)rdelen uppg(cid:229)r till 184 075,79 euro (44) (30 627 635 pesetas) och utg(cid:246)r ett statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. P(cid:229) grundval av detta och med utg(cid:229)ngspunkt i de uppgifter som de regionala myndigheterna l(cid:228)mnat kan allts(cid:229) fastst(cid:228)llas att Demesa, (cid:229)tminstone under tiden februari 1997(cid:150)oktober 1997, f(cid:246)rfogat (cid:246)ver en tomt f(cid:246)r att d(cid:228)r uppf(cid:246)ra eller l(cid:229)ta uppf(cid:246)ra en fabrik utan att ha erlagt n(cid:229)gon k(cid:246)peskilling f(cid:246)r tomten eller ha (cid:229)samkats n(cid:229)gra andra kostnader f(cid:246)r att f(cid:229) utnyttja den i detta syfte. De regionala myndigheterna h(cid:228)vdar att det faktum att k(cid:246)pe- kontraktet inte ingicks f(cid:246)rr(cid:228)n den 30 december 1997 berodde p(cid:229) en tvist om (cid:228)gander(cid:228)tten till marken. De h(cid:228)nvisar i detta avseende till mark(cid:228)garens r(cid:228)ttigheter enligt spansk lag samt till best(cid:228)mmelserna om god tro, vilka utesluter m(cid:246)jligheten att (cid:246)verl(cid:229)ta en fastighet om det f(cid:246)religger en tvist om (cid:228)gander(cid:228)t- ten. Det var av dessa sk(cid:228)l som genomf(cid:246)randet av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen hade dragit ut p(cid:229) tiden och inte kunnat slutf(cid:246)ras f(cid:246)rr(cid:228)n tvisten hade bilagts. Eftersom kraven i fr(cid:229)ga grundar sig p(cid:229) till(cid:228)mp- ningen av civilr(cid:228)ttsliga principer och best(cid:228)mmelser drar de regionala myndigheterna slutsatsen att de b(cid:246)r betraktas som en generell (cid:229)tg(cid:228)rd som inte omfattas av till(cid:228)mpningen av artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. Kommissionen noterar i alla h(cid:228)ndelser att varken den ovan (cid:229)tergivna principen om god tro eller n(cid:228)rvaron av jordbrukare med (cid:228)gander(cid:228)tt till marken hindrat Demesa fr(cid:229)n att under 1997 p(cid:229)b(cid:246)rja, forts(cid:228)tta med och fullf(cid:246)lja uppf(cid:246)randet av fabri- ken. Demesa verkst(cid:228)llde under samma period utbetalningar f(cid:246)r utf(cid:246)rda arbeten och ans(cid:229)g sig inte f(cid:246)rhindrat att beg(cid:228)ra utbetal- ning av ett st(cid:246)dbelopp motsvarande 25 % av kostnaden f(cid:246)r uppf(cid:246)rda byggnader. Det f(cid:246)rh(cid:229)llandet att k(cid:246)pekontraktet inte formellt hade ing(cid:229)tts (cid:228)ndrar p(cid:229) intet s(cid:228)tt det faktum att Demesa kunde utnyttja en tomt utan den ekonomiska motpre- station som det s(cid:228)ljande f(cid:246)retaget skulle ha kunnat kr(cid:228)va. Om Demesa, trots f(cid:246)rsiktighets(cid:229)tg(cid:228)rderna fr(cid:229)n de regionala myndigheternas sida, inte hade tagit marken i anspr(cid:229)k och inte hade b(cid:246)rjat uppf(cid:246)ra fabriken i enlighet med den av myndighe- terna godk(cid:228)nda investeringsplanen, skulle utbetalningen av st(cid:246)- farozonen. Demesa hade allts(cid:229) ett det ha varit allvarligt uppenbart intresse av att ta marken i anspr(cid:229)k och av att utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l s(cid:228)tta i g(cid:229)ng med byggnadsarbetena. i V. 2. 2 F(cid:246)rs(cid:228)ljning av en tomt p(cid:229) icke marknadsm(cid:228)ssiga villkor De regionala myndigheterna anser att kommissionens medde- lande av den 10 juli 1997 (45) inte kan till(cid:228)mpas i detta fall. Kommissionen konstaterar att meddelandet inte (cid:229)l(cid:228)gger med- lemsstaterna n(cid:229)gra skyldigheter utan endast, med utg(cid:229)ngspunkt i etablerad administrativ praxis, sl(cid:229)r fast f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r att det skall kunna fastst(cid:228)llas att n(cid:229)got inslag av st(cid:246)d inte f(cid:246)re- ligger. Kommissionen noterar, vilket ocks(cid:229) p(cid:229)pekades i samband med att f(cid:246)rfarandet inleddes, att de kriterier som fastst(cid:228)llts i medde- landet av den 10 juli 1997 inte har iakttagits vid f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av tomten till Demesa. Det kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte, i enlighet med meddelandet, f(cid:246)ruts(cid:228)ttas att n(cid:229)got inslag av statligt st(cid:246)d inte f(cid:246)rekommit i samband med markf(cid:246)rs(cid:228)ljningen till Demesa. Kommissionen m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r, med utg(cid:229)ngspunkt i de uppgifter den f(cid:246)rfogar (cid:246)ver, unders(cid:246)ka om det pris som Demesa betalat motsvarar marknadspriset. Kommissionen erinrar h(cid:228)rvidlag om att tv(cid:229) v(cid:228)rderingar och en revision i efterhand inte kan ge samma resultat som det man kommer fram till i en v(cid:228)rdering p(cid:229) f(cid:246)rhand. I de tv(cid:229) v(cid:228)rderingar som utf(cid:246)rdes den 13 januari 1998 och den 6 februari 1998 av tv(cid:229) fastighetsexperter (se bilaga IX till skrivelsen av den 6 mars 1998) anges ett enhetspris f(cid:246)r en stadsplanelagd tomt p(cid:229) cirka 6 120 pesetas per m2. I den f(cid:246)rsta v(cid:228)rderingen anges emellertid att f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset p(cid:229) en stadsplanelagd tomt p(cid:229) mer (cid:228)n 10 000 m2 torde ligga mellan 4 000 och 4 500 pesetas per m2. I den andra v(cid:228)r- deringen, som grundar sig p(cid:229) faktiska uppgifter, dvs. p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningspriserna f(cid:246)r liknande stadsplanelagda tomter som s(cid:229)lts under de n(cid:228)rmast f(cid:246)reg(cid:229)ende m(cid:229)naderna, anges ett kvadratme- terpris p(cid:229) 5 000 pesetas f(cid:246)r tv(cid:229) tomter p(cid:229) ca 33 000 m2 och 50 000 m2, (cid:228)n 10 000 m2. Enligt den utv(cid:228)rderingen finns det inga referensv(cid:228)r- den p(cid:229) marknaden n(cid:228)r det g(cid:228)ller stadsplanelagda tomter p(cid:229) 100 000 m2, och ett pris p(cid:229) mellan 4 000 och 4 800 pesetas per m2 s(cid:228)gs under dessa omst(cid:228)ndigheter f(cid:246)refalla rimligt med (cid:228)r v(cid:228)sentligt som allts(cid:229) tomter st(cid:246)rre Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att Demesa har (cid:229)tnjutit en f(cid:246)rdel i form av uppskov med betalningen av k(cid:246)peskillingen f(cid:246)r mar- ken under nio m(cid:229)nader r(cid:228)knat fr(cid:229)n den dag d(cid:229) f(cid:246)retaget tog marken i anspr(cid:229)k f(cid:246)r att uppf(cid:246)ra sin fabrik (februari 1997) till och med den dag d(cid:229) k(cid:246)peskillingen erlades (tidigast november 1997). I avsaknad av andra j(cid:228)mf(cid:246)relse- eller ber(cid:228)kningsgrunder kan f(cid:246)rdelen anses motsvara r(cid:228)ntan under nio m(cid:229)nader p(cid:229) en investering till ett belopp motsvarande k(cid:246)peskillingen f(cid:246)r tom- ten, justerat enligt sista stycket i avsnitt V. 2. 2. Som r(cid:228)ntesats (43) Denna r(cid:228)ntesats (cid:228)r 10,56 % f(cid:246)r perioden 1 januari 1997(cid:150)31 juli 1997 och 6,22 % f(cid:246)r perioden 1 augusti 1997(cid:150)31 december 1997. (44) Summan av de tv(cid:229) belopp som erh(cid:229)lls genom proportionell till- l(cid:228)mpning av de referensr(cid:228)ntesatser som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r de tv(cid:229) perio- derna 1997 (januari(cid:150)juli respektive augusti-december) p(cid:229) det antal m(cid:229)nader (sex och tre) som tomten utnyttjats respektive under period. (45) Se fotnot 21. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/13 h(cid:228)nsyn till kostnaderna f(cid:246)r stadsplanering av st(cid:246)rre tomter. Samtidigt framh(cid:229)lls den politiska karakt(cid:228)ren hos detta slags f(cid:246)r- s(cid:228)ljning, dvs. att den ofr(cid:229)nkomligen p(cid:229)verkas av andra (cid:228)n rent ekonomiska h(cid:228)nsynstaganden. Enligt den revision som genomf(cid:246)rdes i juli 1998 (se bilaga IV till skrivelsen av den 24 juli 1998) ligger kvadratmeterpriset f(cid:246)r en icke stadsplanelagd tomt i det aktuella omr(cid:229)det p(cid:229) niv(cid:229)n 5 000 pesetas per m2. Det pris som Demesa betalat skulle kunna motiveras av att priset rabatterats p(cid:229) grund av tomtens storlek. I sina slutsatser vidh(cid:229)ller revisorn emellertid priset 5 000 pesetas per m2 och framh(cid:229)ller skillnaden mellan sin egen uppskattning och det pris p(cid:229) 4 125 pesetas per m2 som de regionala myndigheterna fastst(cid:228)llt. Kommissionen noterar att genomsnittet av dessa uppskatt- ningar inte skiljer sig i n(cid:229)gon st(cid:246)rre m(cid:229)n fr(cid:229)n det genomsnitt- liga enhetspris p(cid:229) 4 481 pesetas per m2 f(cid:246)r stadsplanelagd mark som ber(cid:228)knades av Price Waterhouse i januari 1997 och som inbegriper kostnaderna f(cid:246)r anslutning av vatten och avlopp, osv. Med h(cid:228)nsyn till ovanst(cid:229)ende anser kommissionen att detta pris p(cid:229) 4 481 pesetas per m2 var det g(cid:228)llande marknadspriset f(cid:246)r tomter motsvarande den som Demesa tagit i anspr(cid:229)k i indust- riomr(cid:229)det Jœndiz. Eftersom det pris som Demesa betalade var 4 125 pesetas per m2, fick f(cid:246)retaget en f(cid:246)rdel som b(cid:246)r ber(cid:228)k- nas som skillnaden mellan de tv(cid:229) beloppen (356 pesetas per m2), vilket motsvarar 213 960,31 euro (35 600 000 pesetas). Det s(cid:229)lunda ber(cid:228)knade beloppet utg(cid:246)r ett statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. bruttobidragsekvivalenter ber(cid:228)knat p(cid:229) grundval av totala st(cid:246)d- ber(cid:228)ttigande kostnader. Enligt artikel 10 i den baskiska provinsregeringens dekret 289/1996 kan ett icke (cid:229)terbetalningspliktigt st(cid:246)d beviljas intill h(cid:246)gst 25 % bruttobidragsekvivalenter i enlighet med f(cid:246)ljande kriterier: (cid:148)1. Som allm(cid:228)n regel skall g(cid:228)lla att bidrag skall beviljas p(cid:229) 10 % av det investeringsbelopp som bed(cid:246)ms som st(cid:246)dber(cid:228)t- tigande. 2. Ytterligare 5 procentenheter skall beviljas om det (cid:228)r fr(cid:229)ga om ett strategiskt projekt (46) eller ett investeringsprojekt som medf(cid:246)r att ett betydande antal arbetstillf(cid:228)llen skapas. I det senare fallet g(cid:228)ller att minst 50 arbetstillf(cid:228)llen skall ska- till minst pas 750 miljoner pesetas. investeringen uppg(cid:229) skall och att 3. St(cid:246)d p(cid:229) ytterligare 5 procentenheter ber(cid:228)knat p(cid:229) grundval av de investeringskostnader som bed(cid:246)ms som st(cid:246)dber(cid:228)tti- gande skall beviljas f(cid:246)retag som genomf(cid:246)r sitt projekt i ett prioriterat omr(cid:229)de enligt artikel 4 i detta dekret. 4. Ytterligare upp till 5 procentenheter kan beviljas enligt f(cid:246)l- jande kriterier: (cid:151) Projektets grad av integration i industrisektorn i Bas- kien. (cid:151) Projektets tillh(cid:246)rlighet inom en strategisk sektor i Bas- kien. V. 2. 3 Inslag av st(cid:246)d vilka inte t(cid:228)cks av Ekimen- programmet (cid:151) Projektets syssels(cid:228)ttningsskapande effekter. (cid:148) Subventionens storlek Kommissionen har, p(cid:229) grundval av de upplysningar som Spa- nien l(cid:228)mnat i samband med f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget, unders(cid:246)kt om de regionala myndigheterna iakttagit g(cid:228)llande villkor enligt Ekimen-programmet n(cid:228)r de beviljade ett icke (cid:229)terbetalningspliktigt st(cid:246)d motsvarande 25 % av Demesas investeringar i materiella anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar i Vitoria-Gas- teiz. Som framg(cid:229)r av avsnitt II. 4 anf(cid:246)rde kommissionen f(cid:246)ljande i det beslut att godk(cid:228)nna Ekimen-programmet som anm(cid:228)ldes genom en skrivelse av den 13 december 1996: (cid:148)Kommissionen konstaterar att det icke (cid:229)terbetalningspliktiga st(cid:246)det, som inte f(cid:229)r (cid:246)verstiga 25 % bruttobidragsekvivalenter, kommer att beviljas enligt f(cid:246)ljande: a) En generell del p(cid:229) 10 %, b) ytterligare 5 % f(cid:246)r strategiska projekt och projekt som ska- par syssels(cid:228)ttning, c) ytterligare 5 % f(cid:246)r projekt bel(cid:228)gna i prio- riterade omr(cid:229)den samt d) ytterligare 5 % f(cid:246)r projekt som ger ett betydande bidrag till regional utveckling och skapandet av syssels(cid:228)ttning. (cid:148) Genom denna unders(cid:246)kning har det ocks(cid:229) kunnat fastst(cid:228)llas hur stor del av de investeringar, p(cid:229) vilka det beviljade st(cid:246)det grundar sig, som omfattas av Ekimen-programmet, och hur stor del som faller utom ramen f(cid:246)r programmet. F(cid:246)r att ett investeringsprojekt skall kunna f(cid:229) ett icke (cid:229)terbetal- ningspliktigt st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet m(cid:229)ste st(cid:246)det allts(cid:229) beviljas i enlighet med de villkor och kriterier f(cid:246)r En korrekt till(cid:228)mpning av Ekimen-programmet skulle i det h(cid:228)r fallet enligt kommissionens mening ha inneburit att f(cid:246)retaget hade beviljats ett icke (cid:229)terbetalningspliktigt st(cid:246)d p(cid:229) h(cid:246)gst 20 % (46) I artikel 6. 1 a i dekretet definieras ett (cid:146)strategiskt projekt(cid:146) som ett projekt som inneb(cid:228)r investeringar p(cid:229) minst 10 miljarder pesetas eller som skapar minst 300 arbetstillf(cid:228)llen. Vissa projekt med (cid:146)fi- nanciaci(cid:243)n compleja(cid:146) (komplex finansiering) kan ocks(cid:229) betraktas som strategiska projekt. L 292/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 uppl(cid:228)ggningen som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r programmet s(cid:229)dant detta godk(cid:228)nts av kommissionen. De regionala myndigheterna anf(cid:246)r f(cid:246)ljande i sin skrivelse av den 23 januari 1998 (s. 8): (cid:148)I enlighet med de f(cid:246)rstn(cid:228)mnda kriterierna [de kriterier som ligger till grund f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla st(cid:246)dsatsen] har varje projekt r(cid:228)tt att erh(cid:229)lla ett st(cid:246)d motsvarande minst 10 % av st(cid:246)dber(cid:228)tti- gande investeringskostnader [se kriterium a, som motsvarar artikel 10. 1 i dekret 289/1996], och om projektet uppfyller de villkor som anges i andra och tredje stycket i samma artikel [kriterierna b och c som motsvarar artikel 10. 2 och 10. 3 i dekretet] skall i vardera fallet ytterligare 5 procentenheter l(cid:228)g- gas till denna procentsats. Ett projekt som uppfyller samtliga dessa kriterier skall allts(cid:229) ha en given r(cid:228)tt att erh(cid:229)lla ett brut- tost(cid:246)d p(cid:229) 20 %. (cid:148) Kommissionen anser att Demesas investeringsprojekt uppfyller kriteriet i artikel 10. 1 (generellt st(cid:246)d p(cid:229) 10 %) och kriteriet i artikel 10. 4 (ytterligare 5 %) i dekretet. N(cid:228)r det g(cid:228)ller kriteriet i artikel 10. 3 d(cid:228)remot kan konstateras att Vitoria-Gasteiz, den kommun i vilken Demesa genomf(cid:246)r sin investering, inte (cid:228)r ett (cid:148)prioriterat omr(cid:229)de(cid:148) enligt Ekimen- programmet (47). Det argument som framf(cid:246)rdes av de regionala myndigheterna vid sammantr(cid:228)det den 15 december 1998, n(cid:228)mligen att de positiva effekterna av (cid:148)strategiska(cid:148) projekt som inte (cid:228)r bel(cid:228)gna i ett (cid:148)prioriterat omr(cid:229)de(cid:148) fortplantar sig ocks(cid:229) till dessa, (cid:228)r inte motiv nog f(cid:246)r att bevilja st(cid:246)d till Demesas investering med ytterligare 5 % i enlighet med artikel 10. 3. Vad s(cid:229) g(cid:228)ller kriteriet i artikel 10. 2 i dekretet anser kommissio- nen att beviljandet av st(cid:246)d med 5 + 5 procentenheter p(cid:229) grund- val av denna artikel utg(cid:246)r en felaktig till(cid:228)mpning av Ekimen- ordningen i den utformning denna godk(cid:228)ndes av kommissio- nen genom skrivelsen av den 13 december 1996) ger en m(cid:246)j- lighet att bevilja st(cid:246)d med ytterligare 5 % upp till det tak p(cid:229) 25 % bruttobidragsekvivalenter som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r icke (cid:229)terbe- talningspliktigt st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet. Kri- teriet (cid:148)prioriterat omr(cid:229)de(cid:148) inf(cid:246)rdes, vilket kommer till uttryck i ingressen till dekretet och i dess artikel 4, f(cid:246)r att man fr(cid:229)n ter- ritoriell s(cid:228)rbehandla vissa skulle kunna positivit omr(cid:229)den i Baskien med s(cid:228)rskilt uttalade ekonomiska problem eller utvecklingsproblem. Detta (cid:228)r f(cid:246)r (cid:246)vrigt f(cid:246)renligt med den i riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d f(cid:246)r regionala (cid:228)ndam(cid:229)l (48) fast- st(cid:228)llda principen om anpassning (inom ramen f(cid:246)r g(cid:228)llande st(cid:246)dtak) av regionalst(cid:246)d med h(cid:228)nsyn till omfattningen och sv(cid:229)- righetsgraden hos de regionala problem som man (cid:246)nskar angripa. synpunkt De regionala myndigheterna gjorde vid sammantr(cid:228)ffandena den 29 oktober och den 15 december 1998 g(cid:228)llande att man i besluten att inleda respektive att utvidga f(cid:246)rfarandet inte hade betraktat denna aspekt av Ekimen-programmet p(cid:229) det s(cid:228)ttet. Enligt kommissionens mening kan dessa tv(cid:229) beslutstexter inte tolkas s(cid:229) att de g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de regionala myndigheterna att kringg(cid:229) de villkor f(cid:246)r till(cid:228)mpning av st(cid:246)dordningen som anges i skrivelsen av den 13 december 1996. I sin skrivelse av den 23 januari 1998 har de baskiska myndigheterna f(cid:246)r (cid:246)vrigt bekr(cid:228)ftat att en investering som uppfyller kriterierna enligt sat- serna b och c har r(cid:228)tt att erh(cid:229)lla st(cid:246)d med ytterligare 5 + 5 pro- centenheter ut(cid:246)ver det generella st(cid:246)det p(cid:229) 10 %. Kommissionen framf(cid:246)rde b(cid:229)de i samband med inledandet och n(cid:228)r f(cid:246)rfarandet senare utvidgades allvarliga tvivel betr(cid:228)ffande Demesa-projektets strategiska karakt(cid:228)r och likas(cid:229) betr(cid:228)ffande det faktiska tillskapandet av arbetstillf(cid:228)llen. Dessa tvivel kvar- st(cid:229)r. Kommissionen anser fortfarande att kapacitets(cid:246)verskottet inom sektorn (cid:150) enligt vad som beskrivs i avsnitt V. 1 (cid:150) liksom n(cid:228)rvaron i Baskien av den ledande kylsk(cid:229)pstillverkaren i Spa- nien, Fagor (49) (ett f(cid:246)retag i MCC-koncernen), som innehar 25 % av en inhemsk marknad som inte skyddas av handelshin- der eller hinder av annat slag, g(cid:246)r projektets p(cid:229)st(cid:229)tt strategiska karakt(cid:228)r mer (cid:228)n tvivelaktig. Industrikoncernen MCC (cid:246)kar st(cid:228)n- digt sin n(cid:228)rvaro p(cid:229) gemenskapsmarknaden och den internatio- nella marknaden (50). Kommissionen anser vidare liksom tidi- gare att det finns en reell risk f(cid:246)r att den investering som st(cid:246)- det g(cid:228)ller kommer att leda till kapacitetsneddragningar b(cid:229)de i Spanien, s(cid:228)rskilt i Baskien, och p(cid:229) annat h(cid:229)ll i gemenskapen, vilket visas av de omstruktureringar som nyligen beslutats av Electrolux och Whirlpool. Vad betr(cid:228)ffar karakt(cid:228)riseringen av investeringsprojektet som (cid:148)strategiskt(cid:148) eftersom det uppfyller vissa kvantitativa kriterier (investering p(cid:229) mer (cid:228)n 10 miljarder pesetas, mer (cid:228)n 300 nya arbetstillf(cid:228)llen skapas) gjorde kommissionen i samband med godk(cid:228)nnandet av Ekimen-programmet inga f(cid:246)rbeh(cid:229)ll med avseende p(cid:229) eventuella sektoriella problem, vare sig inom sek- torn elektriska hush(cid:229)llsapparater eller andra sektorer, utom de sedvanliga f(cid:246)rbeh(cid:229)llen betr(cid:228)ffande sektorer som redan omfattas av s(cid:228)rskilda direktiv eller sektoriella best(cid:228)mmelser. Om de regionala myndigheterna verkligen har iakttagit de kriterier enligt vilka ett projekt kan betraktas som strategiskt, skulle det d(cid:228)rf(cid:246)r strida mot r(cid:228)ttss(cid:228)kerhetsprincipen om skydd f(cid:246)r ber(cid:228)tti- gade f(cid:246)rv(cid:228)ntningar att (cid:228)ndra detta (cid:246)vergripande godk(cid:228)nnande. Med h(cid:228)nvisning till ovanst(cid:229)ende f(cid:229)r st(cid:246)det inte (cid:246)verstiga 20 % av st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnader. Resterande 5 %, som utg(cid:229)tt i enlighet med kriteriet (cid:148)prioriterat omr(cid:229)de(cid:148) utg(cid:246)r, eftersom det inte t(cid:228)cks av programmet, ett st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdra- get och har karakt(cid:228)r av nytt st(cid:246)d, eftersom det inte omfattas av en redan godk(cid:228)nd st(cid:246)dordning. Dess f(cid:246)renlighet skall bed(cid:246)- mas direkt p(cid:229) grundval av f(cid:246)rdragets best(cid:228)mmelser, vilket kommissionen p(cid:229)pekade redan i sin skrivelse av den 4 juni 1998. (47) En f(cid:246)rteckning (cid:246)ver (cid:148)zonas de interØs preferente(cid:148) (prioriterade omr(cid:229)den) har intagits i bilaga I till dekretet. (48) EGT C 74, 10. 3. 1998, s. 9. (49) Se fotnot 32. (50) MCC har genomf(cid:246)rt en verklig internationalisering av sina indust- rianl(cid:228)ggningar och av sin n(cid:228)rvaro p(cid:229) marknaden. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/15 St(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnader inom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet V. 2. 4. 1 Skattel(cid:228)ttnaden med 45 % I den rapport som (cid:246)verl(cid:228)mnats av de klagande och som utar- betats av ett dotterbolag till en av Ceced:s medlemmar anf(cid:246)rs att investeringskostnaderna har (cid:246)verv(cid:228)rderats p(cid:229) ett konstlat s(cid:228)tt. Kommissionen konstaterar att rapporten i fr(cid:229)ga inte utg(cid:229)tt fr(cid:229)n samma antaganden om tillverkningskapacitet och pro- dukttyp som de som legat till grund f(cid:246)r Demesas investeringar. Den granskningsrapport, utarbetad av en oberoende expert, som den baskiska provinsregeringen (cid:246)verl(cid:228)mnat bekr(cid:228)ftar dock riktigheten och (cid:246)verensst(cid:228)mmelsen n(cid:228)r det g(cid:228)ller Demesas fak- tiska kostnader, med undantag f(cid:246)r ett belopp p(cid:229) 525 miljoner pesetas f(cid:246)r installationskostnader och ig(cid:229)ngs(cid:228)ttningskostnader. De senare kostnader har ocks(cid:229) ifr(cid:229)gasatts av de regionala myn- digheterna i samband med deras uppf(cid:246)ljning och kontroll av projektet. Vad betr(cid:228)ffar st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnader har de regionala myn- digheterna tillhandah(cid:229)llit tillr(cid:228)ckliga bevis f(cid:246)r att f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r intern revision (cid:228)r s(cid:229)dana att det inte skall vara m(cid:246)jligt att betala ut ett bidrag inom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet utan att det finns faktiska bel(cid:228)gg f(cid:246)r att investeringar har genom- f(cid:246)rts. Genom dessa f(cid:246)rfaranden kan de regionala myndighe- terna ocks(cid:229) kontrollera att skyldigheten att under det andra r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret med egna medel finansiera 30 % av totala netto- tillg(cid:229)ngar (artikel 5 b i dekretet) har fullgjorts. I enlighet med vad som anf(cid:246)rs i avsnitt II. 4 anser kommissionen att det andra (cid:229)ret skall vara 1998, inte 1997, n(cid:228)r det g(cid:228)ller till(cid:228)mpningen av denna best(cid:228)mmelse. Det f(cid:246)rh(cid:229)llande att kostnaderna i fr(cid:229)ga verkligen har uppkom- mit och ligger p(cid:229) en marknadsm(cid:228)ssig niv(cid:229) inneb(cid:228)r emellertid inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis att de (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigande. Enligt artikel 7 i det dekret varigenom Ekimen-programmet regleras (cid:228)r, konstaterar kommissionen, anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar som (cid:246)verl(cid:229)tits till tredje part inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigande. Det framg(cid:229)r emellertid av granskningsrapporten att en del av de anl(cid:228)gg- ningstillg(cid:229)ngar (f(cid:246)r ett belopp av 300 miljoner pesetas, motsvarande 1 803 036,31 euro) har installerats hos tredje part. Denna utrustning (cid:228)r s(cid:229)ledes inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigande enligt Ekimen-ordningen, och finansieringen av den utg(cid:246)r likas(cid:229) ett st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. som Demesa f(cid:246)rv(cid:228)rvat I sj(cid:228)tte till(cid:228)ggsbest(cid:228)mmelsen till Norma Foral om genomf(cid:246)ran- det av budgeten f(cid:246)r provinsen Alava f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995 (Norma Foral 22/1994) anf(cid:246)rs f(cid:246)ljande betr(cid:228)ffande skattel(cid:228)tt- naden: (cid:148)F(cid:246)r investeringar i nya materiella anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar (cid:246)versti- gande 2,5 miljarder pesetas som genomf(cid:246)rs under tiden fr(cid:229)n och med den 1 januari 1995 till och med den 31 december 1995 skall enligt beslut av Alavas provinsstyrelse en skattel(cid:228)tt- nad motsvarande 45 % av det investeringsbelopp som Alavas provinsstyrelse fastst(cid:228)ller beviljas, vilken skall till(cid:228)mpas p(cid:229) det belopp som skall erl(cid:228)ggas i inkomstskatt. Om skattel(cid:228)ttnaden inte kan utnyttjas p(cid:229) grund av otillr(cid:228)ckligt skattebelopp f(cid:229)r den (cid:246)verf(cid:246)ras och tas i anspr(cid:229)k inom h(cid:246)gst 9 (cid:229)r efter det (cid:229)r d(cid:229) Alavas provinsstryrelse fattat sitt beslut. I provinsstyrelsens beslut skall anges de tidsfrister och restrik- tioner som skall g(cid:228)lla i det enskilda fallet. F(cid:246)rm(cid:229)ner som beviljats med st(cid:246)d av denna best(cid:228)mmelse kan inte f(cid:246)renas med n(cid:229)gon annan skattef(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r samma inve- stering. Alavas provinsstyrelse skall vidare fastst(cid:228)lla investeringsproces- sens varaktighet och kan medge att investeringar som genom- f(cid:246)rs i investeringsprojektets beredningsfas f(cid:229)r inr(cid:228)knas i inve- steringsbeloppet. (cid:148) Best(cid:228)mmelsen var till(cid:228)mplig under 1996 med st(cid:246)d av den bud- getlag som g(cid:228)llde f(cid:246)r det (cid:229)ret (Norma Foral 33/1995), (cid:228)ndrad genom den nya lagen om bolagsskatt (Norma Foral 24/1996, i vilken h(cid:228)nvisningen till (cid:148)nio (cid:229)r(cid:148) i andra stycket utg(cid:229)tt), och under 1997 med st(cid:246)d av g(cid:228)llande budgetlag f(cid:246)r det (cid:229)ret (Norma Foral 31/1996). Skattel(cid:228)ttnaden p(cid:229) 45 % av investe- ringsbeloppet var, med (cid:228)ndrad lydelse, till(cid:228)mplig ocks(cid:229) under (cid:229)ren 1998 och 1999 genom Norma Foral 33/1997 respektive 36/1998. Principen om of(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden och de undantag som fastst(cid:228)lls i detta sammanhang g(cid:228)ller f(cid:246)r st(cid:246)d (cid:148)av vilket slag det (cid:228)n (cid:228)r(cid:148) och s(cid:228)rskilt f(cid:246)r vissa skatte(cid:229)tg(cid:228)r- der. V. 2. 4 Skattel(cid:228)ttnad med 45 % av investeringsbeloppet och minskning av beskattningsunderlaget f(cid:246)r nyetable- rade f(cid:246)retag F(cid:246)r att en (cid:229)tg(cid:228)rd skall betecknas som ett st(cid:246)d m(cid:229)ste den sam- tidigt uppfylla samtliga de fyra kriterier som anges i artikel 92 och som utvecklas n(cid:228)rmare nedan. Kommissionen vill inledningsvis framh(cid:229)lla att den i detta beslut har begr(cid:228)nsat sig till att unders(cid:246)ka om skattel(cid:228)ttnaden p(cid:229) 45 % samt minskningen av beskattningsunderlaget f(cid:246)r ny- etablerade f(cid:246)retag (cid:228)r f(cid:246)renliga med artikel 92 i f(cid:246)rdraget. D(cid:228)r- emot har kommissionen inte pr(cid:246)vat (cid:246)vriga skattef(cid:246)rm(cid:229)ner. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta skall (cid:229)tg(cid:228)rden ge mottagaren en f(cid:246)rdel som minskar de kostnader som normalt belastar dennes budget. En s(cid:229)dan f(cid:246)rdel kan ges genom olika former av skattel(cid:228)ttnader f(cid:246)r f(cid:246)retaget, bland annat genom neds(cid:228)ttning, helt eller delvis, av skattebeloppet. L 292/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 Den skattel(cid:228)ttnad p(cid:229) 45 % det h(cid:228)r (cid:228)r fr(cid:229)ga om uppfyller utan tvivel detta kriterium, eftersom Demesa genom skattel(cid:228)ttnaden f(cid:229)tt en skatteminskning motsvarande 45 % av det investerings- belopp som Alavas provinsstyrelse fastst(cid:228)llt. Det b(cid:246)r observeras att skattel(cid:228)ttnaden f(cid:229)r utnyttjas utan tidsbegr(cid:228)nsning fr(cid:229)n och med det f(cid:246)rsta (cid:229)r d(cid:229) f(cid:246)retaget redovisar vinst. De spanska myndigheterna har vidare bekr(cid:228)ftat (51) att Demesa har m(cid:246)jlig- het att f(cid:246)r varje enskilt r(cid:228)kenskaps(cid:229)r v(cid:228)lja att utnyttja den metod f(cid:246)r skatteavdrag eller skattel(cid:228)ttnad som (cid:228)r mest f(cid:246)rm(cid:229)n- lig f(cid:246)r f(cid:246)retaget, vilket inneb(cid:228)r att det inte (cid:228)r praktiskt m(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla st(cid:246)dniv(cid:229)n f(cid:246)r hela den period under vilken skatte- l(cid:228)ttnaden utnyttjas. ber 1996 i m(cid:229)l C-241/94, Frankrike mot kommissionen (53) att n(cid:228)r den enhet som beviljar en f(cid:246)rdel har m(cid:246)jlighet att g(cid:246)ra sk(cid:246)nsm(cid:228)ssiga bed(cid:246)mningar n(cid:228)r den best(cid:228)mmer i hur stor omfattning den skall ingripa finansiellt med h(cid:228)nsyn till olika (cid:246)verv(cid:228)ganden, s(cid:228)rskilt betr(cid:228)ffande val av f(cid:246)rm(cid:229)nstagare, (cid:229)tg(cid:228)r- dens omfattning och de villkor i fr(cid:229)ga om varaktighet eller andra faktorer som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden och likas(cid:229) besluta om huruvida giltighetstiden f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden i fr(cid:229)ga skall kunna f(cid:246)rl(cid:228)ngas fr(cid:229)n ett (cid:229)r till ett annat i enlighet med f(cid:246)r kommis- sionen ok(cid:228)nda kriterier, kan villkoren f(cid:246)r den ekonomiska (cid:229)tg(cid:228)rden i fr(cid:229)ga f(cid:246)rs(cid:228)tta vissa f(cid:246)retag i en b(cid:228)ttre st(cid:228)llning (cid:228)n andra och d(cid:228)rmed uppfylla kriterierna f(cid:246)r st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. F(cid:246)r det andra skall f(cid:246)rdelen beviljas av staten eller med hj(cid:228)lp av statliga medel. En f(cid:246)rlust av skatteint(cid:228)kter (cid:228)r likv(cid:228)rdig med f(cid:246)rbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Detta kriterium (cid:228)r ocks(cid:229) till(cid:228)mpligt p(cid:229) st(cid:246)d som beviljas av med- lemsstaternas regionala och lokala organ (domstolens dom av den 14 oktober 1987 i m(cid:229)l 248/84, Tyskland mot kommissio- nen (52). Statens intervention kan vidare ske s(cid:229)v(cid:228)l genom skat- teregler i lagar eller andra f(cid:246)rfattningar som genom skattef(cid:246)r- valtningens praxis. N(cid:228)r Alavas provinsstyrelse antog beslut 737/97 f(cid:246)rfogade den, med st(cid:246)d av de tidigare n(cid:228)mnda best(cid:228)mmelserna, (cid:246)ver sk(cid:246)ns- m(cid:228)ssiga befogenheter n(cid:228)r det g(cid:228)llde att fastst(cid:228)lla vilka investe- ringar i mateiella anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar (cid:246)ver 2 500 miljoner pesetas som skulle f(cid:229) omfattas av skattel(cid:228)ttnaden, vilken del av dessa investeringar som neds(cid:228)ttningen p(cid:229) 45 % skulle till(cid:228)mpas p(cid:229) och vilka tidsfrister och maximigr(cid:228)nser som skulle till(cid:228)mpas i det enskilda fallet. Den skattel(cid:228)ttnad som Demesa beviljats (cid:228)r det kombinerade resultatet av dels till(cid:228)mpningen av en i lag stadf(cid:228)st skatteregel, dels ett s(cid:228)rskilt beslut (beslut 737/97) vilka b(cid:228)gge (cid:228)r h(cid:228)nf(cid:246)rliga till en offentlig myndighet. ¯tg(cid:228)rden skall f(cid:246)r det tredje p(cid:229)verka konkurrensen och han- deln mellan medlemsstaterna. Detta kriterium f(cid:246)ruts(cid:228)tter att st(cid:246)dmottagaren ut(cid:246)var en ekonomisk verksamhet, oavsett i vil- ken juridisk form den bedrivs och oavsett hur verksamheten finansieras. Enligt domstolens r(cid:228)ttspraxis (cid:228)r, vad denna best(cid:228)m- melse betr(cid:228)ffar, villkoret om p(cid:229)verkan p(cid:229) handeln uppfyllt om det st(cid:246)dmottagande f(cid:246)retaget bedriver en ekonomisk verksam- het som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r handel mellan medlemsstaterna. Det har tidigare visats att Demesa bedriver en ekonomisk verk- samhet som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r handel mellan medlemsstaterna, och att verksamheten ut(cid:246)vas inom en mycket konkurrensutsatt sektor. ¯tg(cid:228)rden skall, slutligen, vara specifik eller selektiv i det att den gynnar (cid:148)vissa f(cid:246)retag eller viss produktion(cid:148). Denna karak- t(cid:228)r av selektiv f(cid:246)rdel kan antingen vara ett resultat av ett undantag fr(cid:229)n skattereglerna i lag eller annan f(cid:246)rfattning eller av skattef(cid:246)rvaltningens sk(cid:246)nsm(cid:228)ssiga praxis. I det h(cid:228)r fallet (cid:228)r den selektiva karakt(cid:228)ren i f(cid:246)rsta hand ett resultat av de sk(cid:246)ns- m(cid:228)ssiga befogenheter som myndigheterna f(cid:246)rfogar (cid:246)ver p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Betr(cid:228)ffande det sistn(cid:228)mnda kravet erk(cid:228)nner domstolen i m(cid:229)let Kimberley Clark Sopalin (domstolens dom av den 26 septem- (51) Se skrivelse av den 6 mars 1998, s. 42. (52) Rec. 1987, s. 4013. De spanska myndigheterna har inte (cid:246)verl(cid:228)mnat texten till det beslut (beslut 737/97) genom vilket Demesa beviljades skatte- l(cid:228)ttnaden. Kommissionen k(cid:228)nner d(cid:228)rf(cid:246)r inte till skattel(cid:228)tt- nadens exakta storlek (54). Den torde emellertid uppg(cid:229) till mel- lan 1 125 miljoner pesetas och 5 326,02 miljoner pesetas, vil- ket motsvarar 45 % av 2 500 miljoner pesetas (det minimibe- lopp som ber(cid:228)ttigar respektive 45 % av 11 835,6 miljoner pesetas (det av Demesa officiellt investerade beloppet). Eftersom skattel(cid:228)ttnaden f(cid:229)r till(cid:228)mpas utan tids- begr(cid:228)nsning, (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att exakt ber(cid:228)kna dess niv(cid:229). Den kan vara s(cid:229) h(cid:246)g som 45 % nettobidragsekvivalenter. Om man utg(cid:229)r fr(cid:229)n de uppgifter om f(cid:246)rv(cid:228)ntade f(cid:246)rm(cid:229)ner som anges i aff(cid:228)rsplanen f(cid:246)r Demesa uppg(cid:229)r niv(cid:229)n f(cid:246)r skattel(cid:228)tt- naden till 34 % nettobidragsekvivalenter. skattel(cid:228)ttnad) till ˜ven om, f(cid:246)r det andra, (cid:229)tg(cid:228)rdens diskretion(cid:228)ra karakt(cid:228)r r(cid:228)cker f(cid:246)r att den skall anses som specifik och d(cid:228)rmed betrak- tas som ett statligt st(cid:246)d, anser kommissionen att det minsta investeringsbelopp (2 500 miljoner pesetas) som ber(cid:228)ttigar till skattel(cid:228)ttnaden (cid:228)r s(cid:229) h(cid:246)gt att det i praktiken begr(cid:228)nsar till(cid:228)mp- ligheten av (cid:229)tg(cid:228)rden till s(cid:229)dana investeringar som innefattar en mobilisering av betydande finansiella resurser och att skatte- l(cid:228)ttnaden inte kan ber(cid:228)ttigas med h(cid:228)nvisning till (cid:148)arten eller funktionen(cid:148) hos det skattesystem fr(cid:229)n vilket den utg(cid:246)r ett undantag. Det f(cid:246)rh(cid:229)llande att endast st(cid:246)rre investerare kan f(cid:229) tillg(cid:229)ng till skattel(cid:228)ttnaden g(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden specifik, vilket i sin tur inneb(cid:228)r att den skall betraktas som ett statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. Kommissionen anser f(cid:246)r det tredje att det faktum att (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:228)r tillf(cid:228)llig ((cid:229)rlig) i praktiken (cid:246)verl(cid:229)ter p(cid:229) myndigheterna att besluta att den skall beviljas vissa f(cid:246)retag, n(cid:228)mligen de f(cid:246)retag (53) Rec 1996, s. I-4551. (54) I de Spanska myndigheternas svar p(cid:229) inledandet av f(cid:246)rfarandet anf(cid:246)rdes ordagrant f(cid:246)ljande: (cid:148)Demesa har genom beslut 737/1997 av den 21 oktober 1997 f(cid:246)r sitt investeringsprojekt beviljats den skattef(cid:246)rm(cid:229)n som fastst(cid:228)lls i sj(cid:228)tte till(cid:228)ggsbest(cid:228)mmelsen till Norma Foral 22/1994 (skattel(cid:228)ttnad p(cid:229) 45 % av investeringskostnaderna)(cid:148). 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/17 som p(cid:229)b(cid:246)rjar sin investering under den fastst(cid:228)llda perioden. Kommissionen konstaterar att best(cid:228)mmelsen inte (cid:229)terfinns i den allm(cid:228)nna skattelagstiftningen utan i de (cid:229)rliga budget- lagarna, vilket bekr(cid:228)ftar dess konjunkturm(cid:228)ssiga karakt(cid:228)r och g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att utnyttja den f(cid:246)r specifika projekt. Kommissionen vill f(cid:246)r det fj(cid:228)rde understryka den fullst(cid:228)ndiga parallelliteten mellan denna (cid:229)tg(cid:228)rd och Ekimen-ordningen s(cid:229)v(cid:228)l med avseende p(cid:229) syftet (finansiering av nya investeringar) som geografiskt t(cid:228)ckningsomr(cid:229)de (provinsen i det ena fallet, regionen i det andra) och erinrar om att Ekimen-ordningen av de spanska myndigheterna betraktas som ett regionalst(cid:246)d och av dessa anm(cid:228)lts som s(cid:229)dant. Den enda skillnaden, att endast industriinvesteringar kan f(cid:229) st(cid:246)d fr(cid:229)n Ekimen-ordningen, fram- st(cid:229)r formell med tanke p(cid:229) det minimibelopp (2 500 miljoner pesetas) som g(cid:228)ller f(cid:246)r att en investering skall komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r skattel(cid:228)ttnaden. Detta begr(cid:228)nsar i sj(cid:228)lva ver- ket kretsen av m(cid:246)jliga st(cid:246)df(cid:246)retag till f(cid:246)retag inom industrisek- torn. som rent Den skattel(cid:228)ttnad som Demesa beviljats, motsvarande 45 % av det investeringsbelopp som Alavas provinsstyrelse fastst(cid:228)llt, utg(cid:246)r f(cid:246)ljaktligen ett st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. Kommissionen erinrar om sin skrivelse SG(89)D/5521 av den 29 april 1989 till medlemsstaterna. Kommissionen anf(cid:246)r d(cid:228)r att den (cid:148)anser att en medlemsstat har underl(cid:229)tit att fullg(cid:246)ra sin anm(cid:228)lningsskyldighet om den har inlett den process som syftar till att genomf(cid:246)ra det st(cid:246)d det (cid:228)r fr(cid:229)ga om. Med begreppet (cid:146)ge- nomf(cid:246)ra(cid:146) avses inte sj(cid:228)lva (cid:229)tg(cid:228)rden att bevilja mottagaren st(cid:246)- det, utan den f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)tg(cid:228)rden att enligt g(cid:228)llande regler i den ber(cid:246)rda medlemsstaten inf(cid:246)ra eller inr(cid:228)tta st(cid:246)det i lagstift- ningen. St(cid:246)det anses f(cid:246)ljaktligen ha genomf(cid:246)rts s(cid:229) snart som den r(cid:228)ttsliga mekanism har b(cid:246)rjat fungera som m(cid:246)jligg(cid:246)r att st(cid:246)det kan beviljas utan ytterligare formaliteter(cid:148) (55). Detta (cid:228)r utan tvekan fallet n(cid:228)r det g(cid:228)ller denna (cid:229)tg(cid:228)rd, vilken har genomf(cid:246)rts olagligt i strid med artikel 93. 3 i f(cid:246)rdraget. V. 2. 4. 2 Minskningen av beskattningsunderlaget f(cid:246)r nyetablerade f(cid:246)retag 1. F(cid:246)retag som inleder sin n(cid:228)ringsverksamhet skall fr(cid:229)n och med det f(cid:246)rsta r(cid:228)kenskaps(cid:229)r inom fyra (cid:229)r r(cid:228)knat fr(cid:229)n upp- tagandet av aff(cid:228)rsverksamheten d(cid:229) dess beskattningsunderlag (cid:228)r positivt ha r(cid:228)tt, under fyra p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande beskattnings(cid:229)r, till minskning av beskattningsunderlaget med 99 %, 75 %, 50 % respektive 25 % av det positiva beskattningsunderlaget fr(cid:229)n den ekonomiska verksamheten, f(cid:246)re utj(cid:228)mning av negativa beskatt- ningsunderlag fr(cid:229)n tidigare r(cid:228)kenskaps(cid:229)r. [(cid:133)]. F(cid:246)r att kunna komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r denna minskning skall 2. den skattskyldiga uppfylla f(cid:246)ljande krav: a) Det inbetalade kapitalet skall n(cid:228)r verksamheten inleds uppg(cid:229) till minst 20 miljoner pesetas. b) [(cid:133)]. c) [(cid:133)]. d) Den nya verksamheten f(cid:229)r inte tidigare, direkt eller indi- rekt, ha ut(cid:246)vats under annat (cid:228)gande. e) Den nya verksamheten skall ut(cid:246)vas i en lokal eller inr(cid:228)tt- ning d(cid:228)r det inte f(cid:246)rekommer n(cid:229)gon annan av en fysisk eller juridisk person ut(cid:246)vad verksamhet. f) F(cid:246)retaget skall under de tv(cid:229) f(cid:246)rsta verksamhets(cid:229)ren inve- stera minst 80 miljoner pesetas i materiella anl(cid:228)ggningstill- g(cid:229)ngar. Samtliga dessa anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar skall avse till- g(cid:229)ngar som skall utnyttjas i r(cid:246)relsen. Tillg(cid:229)ngarna f(cid:229)r dock inte f(cid:246)r anv(cid:228)ndning utarrenderas eller (cid:246)verl(cid:229)tas till tredje part. Tillg(cid:229)ngar som f(cid:246)rv(cid:228)rvats genom finansiell leasing betraktas ocks(cid:229) som investeringar i materiella anl(cid:228)ggnings- tillg(cid:229)ngar, f(cid:246)rbinder sig att ut(cid:246)va f(cid:246)retaget k(cid:246)poptionen. f(cid:246)rutsatt att g) Minst 10 arbetstillf(cid:228)llen skall skapas inom sex m(cid:229)nader efter det att aff(cid:228)rsverksamheten inletts, och det genomsnitt- liga antalet anst(cid:228)llda skall d(cid:228)refter uppr(cid:228)tth(cid:229)llas p(cid:229) denna niv(cid:229) fram till och med det r(cid:228)kenskaps(cid:229)r under vilket r(cid:228)tten till minskning av beskattningsunderlaget l(cid:246)per ut. Minskningen av beskattningsunderlaget f(cid:246)r nyetablerade f(cid:246)re- tag fastst(cid:228)lls i artikel 26 i Norma Foral 24/1996. Best(cid:228)mmelsen lyder som f(cid:246)ljder (56): h) [(cid:133)]. (cid:148)Artikel 26. Minskningar av beskattningsunderlaget: Nyetable- rade f(cid:246)retag. tande minst fem (cid:229)r. i) Det skall finnas en verksamhetsplan f(cid:246)r f(cid:246)retaget omfat- (55) Se Europeiska gemenskapernas konkurrensr(cid:228)tt, volym II A, Regler f(cid:246)r statligt st(cid:246)d, Byr(cid:229)n f(cid:246)r Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1995, s. 72. (56) H(cid:228)r (cid:229)terges endast de delar av best(cid:228)mmelsen som (cid:228)r relevanta f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av inslagen av statligt st(cid:246)d. 3. [(cid:133)]. 4. Det l(cid:228)gsta investeringsbeloppet enligt punkt 2 f och det l(cid:228)gsta antalet tillskapade arbetstillf(cid:228)llen enligt punkt 2 g uteslu- L 292/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 ter varje annan skattef(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r samma investering eller till- skapande av arbetstillf(cid:228)llen. utan d(cid:228)rf(cid:246)r att ett nytt f(cid:246)retag har bildats. Det of(cid:246)renlighetskri- terium som fastst(cid:228)lls i best(cid:228)mmelsen (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte till(cid:228)mpligt p(cid:229) minskningen av beskattningsunderlaget. Beg(cid:228)ran om minskning av beskattningsunderlaget enligt 5. denna artikel skall inges till skattemyndigheten som, sedan den kontrollerat att de inledningsvis angivna villkoren (cid:228)r uppfyllda, i f(cid:246)rekommande fall kommer att underr(cid:228)tta den s(cid:246)kande om att beg(cid:228)ran prelimin(cid:228)rt godk(cid:228)nts. Godk(cid:228)nnandet skall bekr(cid:228)ftas genom beslut av Alavas provinsstyrelse. [(cid:133)]. (cid:148) De regionala myndigheterna vidh(cid:229)ller i sin skrivelse av den 6 mars 1998 att det inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att kumulera denna f(cid:246)rm(cid:229)n med f(cid:246)rm(cid:229)nen i form av skattel(cid:228)ttnad. Innan kommissionen pr(cid:246)var om minskningen av beskattnings- underlaget enligt denna artikel innefattar inslag av statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget m(cid:229)ste den unders(cid:246)ka om, s(cid:229)som de regionala myndigheterna h(cid:228)vdar, skattel(cid:228)ttnaden inte kan till(cid:228)mpas om den skattskyldige beslutar att utnyttja den minsk- ning av beskattningsunderlaget som han kan beviljas enligt artikel 26 i Norma Foral 24/1996. Lydelsen av artikel 24. 6 medger inte en s(cid:229)dan tolkning, inte heller ordningens funk- tion. Kommissionen kan f(cid:246)r det f(cid:246)rsta konstatera att f(cid:246)ruts(cid:228)ttning- arna, dvs. den omst(cid:228)ndighet som ligger till grund f(cid:246)r beviljan- det av respektive f(cid:246)rm(cid:229)n, skiljer sig (cid:229)t. N(cid:228)r det g(cid:228)ller skattel(cid:228)ttnaden (se avsnitt V. 2. 4. 1) (cid:228)r f(cid:246)ruts(cid:228)tt- ningen att f(cid:246)retaget investerar mer (cid:228)n 2 500 miljoner pesetas i nya materiella anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar. Detta bekr(cid:228)ftas genom artikel 26. 4 i Norma Foral 24/1996, i vilken det fastst(cid:228)lls att det minimibelopp f(cid:246)r investeringen (80 miljoner pesetas) och den l(cid:228)gsta siffra f(cid:246)r tillskapandet av syssels(cid:228)ttning (10 arbetstillf(cid:228)llen) som anges i artikel 26. 2 f respektive 26. 2 g utesluter varje annan skattef(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r samma investering eller skapande av syssels(cid:228)ttning. Det (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket endast skattef(cid:246)rm(cid:229)ner som beviljats p(cid:229) grundval av investeringar p(cid:229) 80 miljoner pesetas (eller tillskapandet av tio arbetstillf(cid:228)llena) som inte kan kumuleras med minskningen av beskattningsunderlaget. Med till(cid:228)mpning av of(cid:246)renlig- hetskriteriet de 11 835,6 miljoner pesetas som Demesa investerat fr(cid:229)nr(cid:228)knas vid ber(cid:228)kningen av 45 % av investeringsbeloppet. allts(cid:229) 80 miljoner pesetas borde av Inte heller fr(cid:229)n skatteteknisk synpunkt (cid:228)r en kumulering ute- sluten, eftersom skattel(cid:228)ttnaden till(cid:228)mpas p(cid:229) det belopp som skall erl(cid:228)ggas i inkomstskatt (dvs. sedan alla avdrag och minsk- ningar av beskattningsunderlaget har gjorts), medan minsk- ningen av beskattningsunderlaget g(cid:246)rs innan skatten r(cid:228)knas fram. S(cid:229) snart beskattningsunderlaget (cid:228)r positivt kommer f(cid:246)lj- aktligen en skattskyldig som f(cid:229)tt ett medgivande om minsk- ning av beskattningsunderlaget att utnyttja denna m(cid:246)jlighet. Efter minskningen av beskattningsunderlaget r(cid:228)knas den skatt som skall erl(cid:228)ggas fram. P(cid:229) detta skattebelopp till(cid:228)mpar f(cid:246)re- tag, i det h(cid:228)r fallet Demesa, sedan den skattel(cid:228)ttnad p(cid:229) 45 % som tidigare r(cid:228)knats fram p(cid:229) grundval av det totala investe- ringsbeloppet minus 80 miljoner pesetas. Sedan kommissionen fastst(cid:228)llt att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att kumulera de tv(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rderna (minskningen av beskattningsunderlaget och den skattel(cid:228)ttnad som Demesa beviljats), (cid:228)r n(cid:228)sta steg att unders(cid:246)ka om minskningn av beskattningsunderlaget utg(cid:246)r ett statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. F(cid:246)r minskningen av beskattningsunderlaget (cid:228)r f(cid:246)ruts(cid:228)ttningen i st(cid:228)llet att ett nytt f(cid:246)retag etableras. F(cid:246)r att minskningen av beskattningsunderlaget skall betecknas som st(cid:246)d m(cid:229)ste (cid:229)tg(cid:228)rden samtidigt uppfylla samtliga de fyra kriterier som anges i artikel 92. Detta utvecklas n(cid:228)rmare nedan. f(cid:246)retag kan f(cid:246)ljaktligen utan att investera Ett nybildat 2 500 miljoner pesetas ha r(cid:228)tt till en minskning av beskatt- ningsunderlaget och omv(cid:228)nt kan ett befintligt f(cid:246)retag som investerar mer (cid:228)n 2 500 miljoner f(cid:229) (cid:229)tnjuta skattel(cid:228)ttnaden men kan inte komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r en minskning av beskatt- ningsunderlaget. I det nu aktuella fallet r(cid:246)r det sig om ett ny- etablerat (cid:228)n som har f(cid:246)retag, Demesa, 2 500 miljoner pesetas i provinsen Alava. investerat mer F(cid:246)r det f(cid:246)rsta ger minskningen av beskattningsunderlaget Demesa en f(cid:246)rdel som minskar de kostnader som normalt belastar f(cid:246)retagets budget. F(cid:246)r det andra inneb(cid:228)r minskningen av beskattningsunderlaget en f(cid:246)rlust av skatteint(cid:228)kter likv(cid:228)rdig med f(cid:246)rbrukning av stat- liga medel i form av skatteutgifter. Enligt reglerna f(cid:246)r skattel(cid:228)ttnaden (se avsnitt V. 2. 4. 1) kan f(cid:246)rm(cid:229)nen i form av denna skattel(cid:228)ttnad inte f(cid:246)renas med andra skattef(cid:246)rm(cid:229)ner f(cid:246)r samma investering. Minskningen av beskattningsunderlaget beviljas inte p(cid:229) grund av investeringar F(cid:246)r det tredje p(cid:229)verkar minskningen av beskattningsunderlaget konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna, eftersom 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/19 Demesa ut(cid:246)var en ekonomisk verksamhet som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r handel mellan medlemsstaterna, detta inom en mycket kon- kurensutsatt sektor. s(cid:229) snart som den r(cid:228)ttsliga mekanism som m(cid:246)jligg(cid:246)r att st(cid:246)det fun- utan ytterligare formaliteter kan beviljas har b(cid:246)rjat gera(cid:148) (58). Detta (cid:228)r utan tvivel fallet n(cid:228)r det g(cid:228)ller denna (cid:229)tg(cid:228)rd, som har genomf(cid:246)rts olagligt i strid med artikel 93. 3 i f(cid:246)rdra- get. ¯tg(cid:228)rden m(cid:229)ste, slutligen, vara specifik eller selektiv i det att den gynnar (cid:148)vissa f(cid:246)retag eller viss produktion(cid:148). Att det (cid:228)r fr(cid:229)ga om en selektiv f(cid:246)rdel beror i detta fall framf(cid:246)r allt p(cid:229) att endast nyetablerade f(cid:246)retag kan omfattas av skattef(cid:246)rm(cid:229)nen. Artikel 26 i Norma Foral 24/1996 g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att bevilja nyetablerade f(cid:246)retag en gynnsammare behandling i skatteh(cid:228)n- seende (cid:228)n andra, redan befintliga f(cid:246)retag p(cid:229) marknaden. Denna omst(cid:228)ndighet (cid:228)r i sig tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rden skall betecknas som specifik. Kommissionen betraktar d(cid:228)rf(cid:246)r den minskning av beskattningsunderlaget som Demesa beviljats som ett stat- ligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. ¯tg(cid:228)rdens specifika karakt(cid:228)r f(cid:246)rst(cid:228)rks av det faktum att endast f(cid:246)retag som investe- rar 80 miljoner pesetas och skapar 10 arbetstillf(cid:228)llen kan utnyttja m(cid:246)jligheten till minskning av beskattningsunderlaget. ¯tg(cid:228)rdens specifika karakt(cid:228)r understryks ocks(cid:229) av motiven till den, s(cid:229) som dessa redovisas i Norma Foral nr 24/1996. Efter en inledande redovisning av skattesystemets allm(cid:228)nna m(cid:229)ls(cid:228)tt- ningar anges i ingressen till Norma Foral en rad syften av n(cid:228)r- mast industripolitisk karakt(cid:228)r, bland annat syfte att (cid:148)fr(cid:228)mja uppkomsten av nya f(cid:246)retagsinitiativ(cid:148). Denna m(cid:229)ls(cid:228)ttning kon- kretiseras sedan i (cid:229)tg(cid:228)rder som specifikt riktar sig till nyetable- rade f(cid:246)retag (se punkt g i ingressen). Det (cid:228)r endast s(cid:229)dana f(cid:246)re- tag som f(cid:229)r till(cid:228)mpa minskningen av beskattningsunderlaget under de fyra f(cid:246)rsta r(cid:228)kenskaps(cid:229)r som f(cid:246)retaget g(cid:229)r med vinst. Det angivna syftet, som bekr(cid:228)ftar att det (cid:228)r fr(cid:229)ga om ett start- st(cid:246)d f(cid:246)r nyetablerade f(cid:246)retag, g(cid:246)r att det inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att betrakta (cid:229)tg(cid:228)rden som motiverad av det ifr(cid:229)gavarande skatte- systemets art eller funktion. De regionala myndigheterna har f(cid:246)r (cid:246)vrigt i sitt svar p(cid:229) inledandet av f(cid:246)rfarandet inte angett eller visat (se domstolens dom av den 2 juli 1974 i m(cid:229)l 173/73, Italien mot kommissionen (57) att (cid:229)tg(cid:228)rdens selektiva karakt(cid:228)r skulle vara motiverad av det aktuella skattesystemets (cid:148)art eller funktion(cid:148). ¯tg(cid:228)rden i fr(cid:229)ga har tydlig karakt(cid:228)r av driftsst(cid:246)d. Med h(cid:228)nsyn till att det i huvudsak (cid:228)r fr(cid:229)ga om framtida och os(cid:228)kra vinster (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att exakt ber(cid:228)kna den st(cid:246)dniv(cid:229) som minsk- ningen av beskattningsunderlaget innefattar. Kommissionen erinrar om sin skrivelse SG(89)D/5521 av den 29 april 1989 till medlemsstaterna. Kommissionen anf(cid:246)r d(cid:228)r att den (cid:148)anser att en medlemsstat som har inlett den process som syftar till att genomf(cid:246)ra det ifr(cid:229)gavarandet st(cid:246)det har underl(cid:229)tit att fullg(cid:246)ra sin skyldighet att anm(cid:228)la st(cid:246)det. Med begreppet (cid:146)genomf(cid:246)ra(cid:146) avses inte sj(cid:228)lva (cid:229)tg(cid:228)rden att beviljas mottagaren st(cid:246)det, utan den f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)tg(cid:228)rden att enligt g(cid:228)l- lande regler i den ber(cid:246)rda medlemsstaten inf(cid:246)ra eller inr(cid:228)tta st(cid:246)det i lagstiftningen. St(cid:246)det anses f(cid:246)ljaktligen ha genomf(cid:246)rts Vad g(cid:228)ller karakt(cid:228)ren, med h(cid:228)nsyn till gemenskapsr(cid:228)tten, av de st(cid:246)d som utg(cid:229)tt till Demesa kan konstateras att dessa st(cid:246)d, med undantag av det st(cid:246)d som de regionala myndigheterna beviljat i enlighet med kriterierna i Ekimen-programmet, inte utg(cid:229)tt p(cid:229) grundval av st(cid:246)dordningar som godk(cid:228)nts av kommis- sionen, utan med st(cid:246)d av nationella, av kommissionen icke godk(cid:228)nda (cid:229)tg(cid:228)rder, vilka redan p(cid:229) f(cid:246)rslagsstadiet borde ha anm(cid:228)lts till kommissionen i enlighet med artikel 93. 3 i f(cid:246)rdra- get. Dessa st(cid:246)d (cid:228)r f(cid:246)ljaktligen olagliga enligt gemenskapsr(cid:228)tten. I artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget fastst(cid:228)lls att st(cid:246)d som uppfyller de i punkten angivna kriterierna i princip skall anses of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Undantagen enligt artikel 92. 2 i f(cid:246)rdraget (cid:228)r inte till(cid:228)mpliga i detta fall, eftersom st(cid:246)den i fr(cid:229)ga inte syftar till uppn(cid:229)ende av de m(cid:229)l som anges i artikeln. De spanska myndigheterna har f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte (cid:229)beropat dessa undantag. Investeringsst(cid:246)dens f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden (avsnitten V. 2. 1, V. 2. 2, V. 2. 3 och V. 2. 4. 1) I artikel 92. 3 i f(cid:246)rdraget anges de st(cid:246)d som kan avses vara f(cid:246)r- enliga med den gemensamma marknaden. F(cid:246)renligheten med f(cid:246)rdraget m(cid:229)ste fastst(cid:228)llas med h(cid:228)nsyn till gemenskapen i dess helhet, inte med h(cid:228)nsyn till en enskild medlemsstat eller en viss region i en medlemsstat. F(cid:246)r att garantera den gemen- samma marknadens normala funktion och med h(cid:228)nsyn till den princip som anges i artikel 3 g i EG-f(cid:246)rdraget b(cid:246)r, vid gransk- ningen av en st(cid:246)dordning eller ett enskilt st(cid:246)d, undantagen enligt artikel 92. 3 tolkas restriktivt. S(cid:228)rskilt b(cid:246)r p(cid:229)pekas att undantagen endast kan (cid:229)beropas n(cid:228)r det kan visas att, i avsak- nad av st(cid:246)d, marknadskrafterna inte ensamma r(cid:228)cker till f(cid:246)r att f(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)nstagarna att upptr(cid:228)da p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att n(cid:229)got av de i undantagen angivna m(cid:229)len kan uppn(cid:229)s. Undantaget enligt artikel 92. 3 a avser st(cid:246)d som ges f(cid:246)r att fr(cid:228)mja den ekonomiska utvecklingen i regioner d(cid:228)r levnads- standarden (cid:228)r onormalt l(cid:229)g eller d(cid:228)r det r(cid:229)der allvarlig brist p(cid:229) syssels(cid:228)ttning. Kommunen Vitoria-Gasteiz (cid:228)r inte bel(cid:228)gen i en region som skulle kunna omfattas av s(cid:229)dant regionalst(cid:246)d som avses i artikel 92. 3 a i f(cid:246)rdraget. (57) Rec. 1974, s. 709. (58) Se fotnot 55. L 292/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 Vad g(cid:228)ller undantagen enligt artikel 92. 3 b och 92. 3 d kan konstateras att st(cid:246)det i fr(cid:229)ga inte avser ett projekt som (cid:228)r av gemensamt intresse eller syftar till att avhj(cid:228)lpa en allvarlig st(cid:246)r- ning i den spanska ekonomin och det svarar inte heller mot det som skall k(cid:228)nneteckna denna typ av projekt. St(cid:246)det avser inte heller att fr(cid:228)mja kultur eller att bevara kulturarvet. Vad betr(cid:228)ffar undantaget enligt artikel 92. 3 c i f(cid:246)rdraget (cid:228)r kommunen Vitoria-Gasteiz bel(cid:228)gen i en region som kan omfattas av s(cid:229)dant regionalt st(cid:246)d som avses i denna best(cid:228)m- melse. St(cid:246)dtaket i Baskien (cid:228)r 25 % nettobidragsekvivalenter (59) (35 % n(cid:228)r det g(cid:228)ller sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag). Med h(cid:228)nsyn till det st(cid:246)d som Demesa beviljats inom ramen f(cid:246)r Ekimen-ord- ningen (20 % bruttobidragsekvivalenter) finns det en marginal som g(cid:246)r att kommissionen m(cid:229)ste kontrollera om det st(cid:246)d som beviljats inom ramen f(cid:246)r det n(cid:228)mnda st(cid:246)dtaket kan (cid:150) s(cid:229)som varande st(cid:246)d i regionalt syfte i enlighet med undantaget (cid:150) betraktas som f(cid:246)renligt. Det b(cid:246)r erinras om att st(cid:246)den i fr(cid:229)ga inte har beviljats inom ramen f(cid:246)r program f(cid:246)r regionalst(cid:246)d vilka godk(cid:228)nts av kom- missionen, utan p(cid:229) grundval av s(cid:228)rskilda beslut som de beh(cid:246)- riga myndigheterna har fattat. Det (cid:228)r i s(cid:229)dana fall n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att unders(cid:246)ka vilka verkningar st(cid:246)det har f(cid:229)tt i ett gemenskaps- perspektiv. Domstolen har bekr(cid:228)ftat denna tolkning i sin dom i m(cid:229)let Hytasa (dom av den 14 september 1994 i de f(cid:246)renade m(cid:229)len C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kom- missionen (60)) och m(cid:229)l Pyrsa (61). Det p(cid:229) (cid:148)geografisk koncen- tration(cid:148) grundade (cid:148)cluster(cid:148)-argument, vars relevans n(cid:228)r det g(cid:228)l- ler den industripolitik som de regionala myndigheterna bedri- ver inte diskuteras inom ramen f(cid:246)r detta beslut, kan inte moti- vera att man i analysen av st(cid:246)dets verkningar bortser fr(cid:229)n gemenskapsperspektivet. Ett st(cid:246)d f(cid:246)r s(cid:228)rskilda (cid:228)ndam(cid:229)l kan betraktas som ett med den gemensamma marknaden f(cid:246)renligt regionalst(cid:246)d om det faktiskt bidrar till regionens l(cid:229)ngsiktiga utveckling och inte negativt p(cid:229)verkar det gemensamma intresset eller (cid:228)ndrar foruts(cid:228)ttning- arna f(cid:246)r handeln p(cid:229) ett s(cid:228)tt som strider mot det gemensamma intresset. St(cid:246)det kan allts(cid:229) betraktas som f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden om det inte (cid:228)ndrar villkoren f(cid:246)r han- deln p(cid:229) ett s(cid:228)tt som strider mot det gemensamma intresset. Som redan n(cid:228)mnts (cid:228)r, enligt de upplysningar som inh(cid:228)mtats av kommissionen inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rfarandet i enlighet med artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget, det st(cid:246)dmottagande f(cid:246)retaget verksamt inom en sektor som lider av (cid:246)verkapacitet p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Detta belyses av den omfattande omstrukturering som (cid:228)gt rum och som lett till kapacitetsneddragningar och produktions- omflyttningar med stora f(cid:246)rluster av arbetstillf(cid:228)llen i gemen- skapen. De st(cid:246)d det h(cid:228)r (cid:228)r fr(cid:229)ga om, vilka har beviljats utom ramen f(cid:246)r Ekimen-programmet eller andra av kommissionen godk(cid:228)nda st(cid:246)dordningar med regionala syften, bidrar till att p(cid:229) (59) Se fotnot 11. (60) REG. 1994, s. I-4103. (61) Se fotnot 23. nytt f(cid:246)rs(cid:228)mra situationen och motverkar den process som de ledande europeiska tillverkarna satt i g(cid:229)ng. St(cid:246)d som beviljas inom en mycket konkurrensutsatt sektor och p(cid:229) en stagnerande marknad underkastad en s(cid:229) gott som st(cid:228)n- dig omstruktureringsprocess kommer inte att resultera i n(cid:229)got nettotillskott av arbetstillf(cid:228)llen, vare sig p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) eller i Spanien eller Baskien, och inte heller medf(cid:246)ra n(cid:229)gra andra ekonomiska f(cid:246)rdelar. St(cid:246)det kommer att snedvrida kon- kurrensen s(cid:229) att vissa tillverkare m(cid:229)ste l(cid:228)mna marknaden, eller s(cid:229) kommer det att leda till (cid:246)verf(cid:246)ring av tillverkningskapacitet eller arbetstillf(cid:228)llen fr(cid:229)n en tillverkare till en annan eller fr(cid:229)n en region till en annan, vilket m(cid:229)ste anses strida mot det gemensamma intresset. Det faktum att man under 1998 kunde observera en viss positiv utveckling av efterfr(cid:229)gan p(cid:229) gemen- skapsmarknaden (cid:228)ndrar p(cid:229) intet s(cid:228)tt det faktum att industrin fortfarande, syssels(cid:228)ttningsminskningar st(cid:246)rre (cid:228)n det antal arbetstillf(cid:228)llen som som (cid:228)r v(cid:228)sentligt Demesa hoppas kunna skapa i Vitoria-Gasteiz, h(cid:229)ller p(cid:229) att anpassa sig till r(cid:229)dande (cid:246)verkapacitet i gemenskapen. Detta belyses av att man inom MCC-koncernen lagt ned kylsk(cid:229)pstill- verkningen i Basauri med en f(cid:246)rlust av 180 arbetstillf(cid:228)llen till f(cid:246)ljd. Den baskiska regeringen har gett sitt samtycke till ned- l(cid:228)ggningen just p(cid:229) grund av det d(cid:229)liga konjunkturl(cid:228)get inom sektorn. Det (cid:228)r sv(cid:229)rt att inte se att det finns ett samband mel- lan avvecklingen av arbetstillf(cid:228)llen inom kylsk(cid:229)pstillverkningen i Basauri och Demesas tillk(cid:228)nnagivande ungef(cid:228)r samtidigt att f(cid:246)retaget skulle skapa 200 arbetstillf(cid:228)llen i Vitoria-Gasteiz. genom omfattande Vid bed(cid:246)mningen av om st(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemen- samma marknaden kan man vidare inte bortse fr(cid:229)n de upplys- ningar och prognoser betr(cid:228)ffande marknadsutvecklingen som var tillg(cid:228)ngliga vid den tidpunkt d(cid:229) beslutet att bevilja st(cid:246)den till Demesa fattades, vilket var en tidpunkt d(cid:229) de st(cid:246)rsta euro- peiska tillverkarna beslutade att genomf(cid:246)ra de anpassningar som l(cid:228)get inom branschen kr(cid:228)vde. Den befann sig just d(cid:229) i ett mycket besv(cid:228)rligt l(cid:228)ge (cid:150) vilket en snabb genomg(cid:229)ng av de st(cid:246)rre europeiska tillverkarnas (cid:229)rsredovisningar bekr(cid:228)ftar (cid:150) som ledde till de ovan n(cid:228)mnda besluten om omstruktureringar. Det kan i detta sammanhang erinras om att de uttalanden av Electrolux styrelseordf(cid:246)rande fr(cid:229)n den 29 april 1998 som de regionala myndigheterna (cid:229)terger f(cid:246)r att st(cid:246)dja sitt p(cid:229)st(cid:229)ende att delomr(cid:229)det kyl- och fryssk(cid:229)p haft en positiv utveckling sedan 1997 i f(cid:246)rsta hand avser det mycket omfattande (cid:148)om- struktureringsprogram(cid:148) som tillk(cid:228)nnagavs 1996 och som bland annat omfattade nedl(cid:228)ggning av tre fabriker i gemenska- pen i syfte att (cid:148)(cid:246)ka kapacitetsutnyttjandet(cid:148). Den relativt gynn- samma utveckling under 1997 som Electrolux-ordf(cid:246)randen h(cid:228)nvisar till avser elektriska hush(cid:229)llsaparater i allm(cid:228)nhet, inte kylsk(cid:229)pssektorn, d(cid:228)r det fortfarande p(cid:229)g(cid:229)r en betydande omstrukturering. F(cid:246)ljaktligen m(cid:229)ste slutsatsen dras att de unders(cid:246)kta st(cid:246)den p(cid:229)verkar villkoren f(cid:246)r handeln i gemenskapen p(cid:229) ett s(cid:228)tt som strider mot det gemensamma intresset och att st(cid:246)den d(cid:228)rmed inte kan anses vara f(cid:246)renliga med den gemensamma mark- naden i enlighet med artikel 92. 3 c i f(cid:246)rdraget. De investe- ringsst(cid:246)d det (cid:228)r fr(cid:229)ga om kan inte h(cid:228)nf(cid:246)ras till n(cid:229)got av de undantag som fastst(cid:228)lls i EG-f(cid:246)rdraget. Kommissionen drar d(cid:228)rf(cid:246)r slutsatsen att st(cid:246)den (cid:228)r of(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/21 Driftsst(cid:246)d: Minskningen av beskattningsunderlaget (avsnitt V. 2. 4. 2) Regionalst(cid:246)d som syftar till att minska f(cid:246)retagens l(cid:246)pande utgifter (driftsst(cid:246)d) (cid:228)r i princip f(cid:246)rbjudna. Undantagsvis kan emellertid st(cid:246)d av detta slag f(cid:229) l(cid:228)mnas i regioner som omfattas av undantaget enligt artikel 92. 3 a i f(cid:246)rdraget, f(cid:246)rutsatt att st(cid:246)- dets bidrag till den regionala utvecklingen och st(cid:246)dets art g(cid:246)r det ber(cid:228)ttigat och f(cid:246)rutsatt att beloppet st(cid:229)r i proportion till de nackdelar det avser att lindra. Kommissionen konstaterar att Baskien inte tillh(cid:246)r de regioner som avses i artikel 92. 3 a i f(cid:246)r- draget. Eftersom driftsst(cid:246)den i fr(cid:229)ga inte kan omfattas av n(cid:229)got av de undantag som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rdraget, m(cid:229)ste f(cid:246)ljaktligen slutsatsen dras att de (cid:228)r of(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. Detta beslut avser endast de skatte(cid:229)tg(cid:228)rder som uttryckligen granskats och inneb(cid:228)r st(cid:228)llningstagande betr(cid:228)ffande (cid:246)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r provinsen Alavas skattesystem. Kommissionen f(cid:246)rbeh(cid:229)ller sig r(cid:228)tt att, s(cid:229)v(cid:228)l n(cid:228)r det g(cid:228)ller skat- tesystemet allm(cid:228)nt som dess eventuella till(cid:228)mpning p(cid:229) Demesa, granska de (cid:229)tg(cid:228)rder som kan utg(cid:246)ra statligt st(cid:246)d. inget VI. SLUTSATSER Kommissionen konstaterar att Spanien olagligen, i strid med artikel 93. 3 i f(cid:246)rdraget, beviljat f(cid:246)ljande st(cid:246)d: a) En f(cid:246)rm(cid:229)n i form av uppskjutandet i nio m(cid:229)nader av betal- ningen av k(cid:246)peskillingen f(cid:246)r en tomt i industriomr(cid:229)det Jœndiz (Vitoria-Gasteiz) r(cid:228)knat fr(cid:229)n den tidpunkt (februari 1997) d(cid:229) Demesa tog tomten i anspr(cid:229)k f(cid:246)r att d(cid:228)r uppf(cid:246)ra en anl(cid:228)ggning fram till den tidpunkt d(cid:229) k(cid:246)peskillingen erlades till i 184 075,79 euro (30 627 635 pesetas). november ber(cid:228)knad (tidigast 1997), b) En f(cid:246)rm(cid:229)n motsvarande skillnaden mellan marknadspriset och det pris som Demesa betalat f(cid:246)r en tomt i industriom- r(cid:229)det euro (35 600 000 pesetas). 213 960,31 ber(cid:228)knad Jœndiz, till c) Ett belopp motsvarande de fem procentenheter som l(cid:228)m- nats ut(cid:246)ver h(cid:246)gsta till(cid:229)tna st(cid:246)dniv(cid:229) enligt Ekimen-ord- ningen p(cid:229) 20 % av st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnader, varvid fr(cid:229)n dessa kostnader b(cid:246)r fr(cid:229)nr(cid:228)knas det belopp f(cid:246)r kostnader f(cid:246)r utrustning p(cid:229) 1 803 036,31 euro som n(cid:228)mns i den granskningsrapport som de regionala myndigheterna bifo- gat Spaniens skrivelse av den 24 juli 1998. d) Beviljat av en skattel(cid:228)ttnad till ett belopp motsvarande 45 % av investeringskostnaden enligt beslut av Alavas pro- vinsregering av den 21 oktober 1997 (beslut 737/1997). e) Minskningen av beskattningsunderlaget f(cid:246)r nyetablerade f(cid:246)retag i enlighet med artikel 26 i Norma Foral nr 24/1996. Dessa st(cid:246)d skall anses vara of(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. I syfte att (cid:229)terst(cid:228)lla den ekonomiska situation i vil- ken f(cid:246)retaget skulle befinna sig om det inte hade beviljats de med den gemensamma marknaden of(cid:246)renliga st(cid:246)den skall Spa- nien vidta alla (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att av det st(cid:246)d- mottagande f(cid:246)retaget (cid:229)terkr(cid:228)va st(cid:246)den. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 De statliga st(cid:246)d om Spanien beviljat Daewoo Electronics Manufacturing Espaæa SA genom a) form av uppskjutandet i nio m(cid:229)nader av en f(cid:246)rm(cid:229)n i betalningen av k(cid:246)peskillingen f(cid:246)r en tomt i industriom- r(cid:229)det Jœndiz (Vitoria-Gasteiz) r(cid:228)knat fr(cid:229)n den tidpunkt d(cid:229) Daewoo Electronics Manufacturing Espaæa SA tog tomten i anspr(cid:229)k f(cid:246)r att d(cid:228)r uppf(cid:246)ra en anl(cid:228)ggning fram till den tidpunkt d(cid:229) k(cid:246)peskillingen erlades, ber(cid:228)knad till 184 075,79 euro, b) en f(cid:246)rm(cid:229)n motsvarande skillnaden mellan marknadspriset som Daewoo Electronics Manufacturing industriomr(cid:229)det Jœndiz och det pris Espaæa SA betalat f(cid:246)r en tomt i (Vitoria-Gasteiz), ber(cid:228)knad till 213 960,31 euro. c) ett belopp motsvarande de fem procentenheter som l(cid:228)m- nats ut(cid:246)ver h(cid:246)gsta till(cid:229)tna st(cid:246)dniv(cid:229) enligt Ekimen-ord- ningen p(cid:229) 20 % av st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnader, varvid fr(cid:229)n dessa kostnader skall fr(cid:229)nr(cid:228)knas det belopp f(cid:246)r utrust- ningskostnader p(cid:229) 1 803 036,31 euro som n(cid:228)mns i den granskningsrapport som de regionala myndigheterna bifo- gat Spaniens skrivelse av den 24 juli 1998, d) beviljandet av en skattel(cid:228)ttnad till ett belopp motsvarande 45 % av investeringskostnaden enligt beslut av Alavas pro- vinsregering av den 21 oktober 1997 (beslut 737/1997), e) minskningen av beskattningsunderlaget f(cid:246)r nyetablerade f(cid:246)retag i enlighet med artikel 26 i Norma Foral nr 24/1996, (cid:228)r of(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. L 292/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 Artikel 2 Artikel 3 1. a) Spanien skall vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att av st(cid:246)dmottagaren (cid:229)terkr(cid:228)va de olagligt beviljade st(cid:246)d som avses i artikel 1 a, 1 b och 1 c, b) (cid:229)terta de f(cid:246)rm(cid:229)ner som de st(cid:246)d som avses i artikel 1 d och 1 e givit anledning till, vilka olagligen beviljats st(cid:246)dmotta- garen. 2. St(cid:246)det skall (cid:229)terkr(cid:228)vas enligt de f(cid:246)rfaranden som f(cid:246)re- skrivs i den spanska lagstiftningen. Beloppen skall (cid:229)terkr(cid:228)vas inklusive upplupen r(cid:228)nta fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) st(cid:246)det beta- lades ut till st(cid:246)dtagaren till dess att det faktiskt (cid:229)terbetalats. R(cid:228)ntan skall ber(cid:228)knas enligt den referensr(cid:228)nta som anv(cid:228)nds f(cid:246)r ber(cid:228)kning av bidragsekvivalenten f(cid:246)r regionalst(cid:246)d. Spanien skall inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n delgivningen av detta beslut underr(cid:228)tta kommissionen om de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja beslutet. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 24 februari 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen