title: Απόφαση σχετικά με το κοινό σχέδιο που εγκρίθηκε από την Επιτροπή Συνδιαλλαγής για μια οδηγία του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για τον ραδιοεξοπλισμό και τηλεπικοινωνιακό τερματικό εξοπλισμό και την αμοιβαία αναγνώριση της πιστότητας αυτών των εξοπλισμών (3635/98 - C4-0024/99 97/0149(COD))(Διαδικασία συναπόφασης: τρίτη ανάγνωση)

eurovoc_concepts:
cable distribution
mutual recognition principle
radio telecommunications
telecommunications
telecommunications industry

formats: html print


title: 1999/199/EF: Kommissionens beslutning af 10. februar 1999 om en procedure i henhold til traktatens artikel 90 (Sag IV/35.703 - portugisiske lufthavne) (meddelt under nummer K(1999) 243) (Kun den portugisiske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Portugal
airport
application of EU law
charges for use of infrastructure
reduced price
restriction on competition

formats: html pdf print

text: 16. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 69/31 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 10. februar 1999 om en procedure i henhold til traktatens artikel 90 (Sag IV/35. 703 — portugisiske lufthavne) (meddelt under nummer K(1999) 243) (Kun den portugisiske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (1999/199/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 86 og 90, stk. 1 og 3, efter at have givet de portugisiske myndigheder, Aero- portos e Navega(cid:135)ao A(cid:130)rea-Empresa Publica, (ANA), TAP Air Portugal og Portugalia lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens klagepunkter, og ud fra følgende betragtninger (1) I. SAGSFREMSTILLING a) Den relevante statslige foranstaltning Denne procedure rabatordningen for vedrører landingsafgifter i portugisiske lufthavne og diffe- rentieringen af disse afgifter alt efter flyvningens art. Ifølge artikel 18 i lovdekret 102/90 af 21. marts 1990 fastsættes luftfartsafgifterne i de lufthavne, der drives af Aeroportos e Navega(cid:135)ao A(cid:130)rea-Empresa Publica (ANA), ved ministeriel bekendtgørelse efter høring af generaldirektoratet for civil luftfart. Ifølge denne artikels stk. 3 kan afgiftens størrelse variere alt efter lufthavnens kategori, funktion og udnyttel- sesgrad. Anordning (Decreto regulamentar) nr. 38/91 af 29. juli 1991 fastsætter de nærmere betingelser for opkrævningen af landingsafgifter: »Artikel 4, stk. 1: Der betales en start- og landings- afgift ved hver landing, der beregnes p(cid:134) basis af den i luftdygtighedsbeviset angivne maksimale last ved start. Artikel 4, stk. 5: Indenrigsflyvninger er berettiget til en rabat p(cid:134) 50 %. « Hvert (cid:134)r udsender regeringen en bekendtgørelse indeholdende en ajourføring af afgifterne. (2) Følgende rabatordning blev indført ved ministeriel bekendtgørelse (Portaria) nr. 352/98 af 23. juni 1998 i overensstemmelse med lovdekret nr. 102/90. Lissabon lufthavn Første serie p(cid:134) 50 flyvninger (landinger pr. m(cid:134)ned) Anden serie p(cid:134) 50 Tredje serie p(cid:134) 50 Fjerde serie p(cid:134) 50 Alle resterende Lufthavnene i Porto, i Faro og p(cid:134) Azorerne Første serie p(cid:134) 50 Anden serie p(cid:134) 50 Tredje serie p(cid:134) 50 Fjerde serie p(cid:134) 50 Alle resterende Kilde: Brev af 16. juli 1998 fra de portugisiske myndigheder. Afgifter (PTE/t) 1 146 1 063 979 888 771 1 146 938 866 786 681 Rabat i forhold til den første serie p(cid:134) 50 flyvninger (%) –7,2 –14,6 –22,5 –32,7 –18,4 –24,4 –31,4 –40,6 L 69/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 1999 (3) (4) (5) (6) b) Den relevante virksomhed og de relevante ruter ANA er en offentlig virksomhed, der st(cid:134)r for driften af de tre lufthavne p(cid:134) det portugisiske fast- land (Lissabon, Faro, Porto), de fire lufthavne p(cid:134) Azorerne (Ponta Delgada, Horta, Santa Maria og Flores) og andre flyvepladser. ANA-EP er ligeledes trafikkontrollen. Lufthavnene p(cid:134) ansvarlig for Madeira-øgruppen drives af ANAM Sa. Ved artikel 3, stk. 1, i lovdekret 246/79 om opret- telse af virksomheden ANA er det fastsat, at: »det p(cid:134)hviler ANA-EP at drive og udvikle offentlige tjenester til støtte for den civile luftfart i form af en virksomhed, der har til opgave at lede og kontrol- lere flytrafikken, sikre flyafgange og flyankomster, ombordstigningen, udstigningen og transporten af passagerer samt losningen og trans- porten af fragt og post«. lastningen, ANA udsteder s(cid:134)ledes tilladelser til de luftfartssel- skaber, der ønsker at benytte de lufthavnsfaciliteter, som drives af ANA. ANA forsyner disse luftfartssel- skaber med landings- og startfaciliteter til deres fly, for hvilke ANA opkræver en afgift, hvis størrelse bestemmes ved ministeriel bekendtgørelse (1). c) Landingsafgifter I sin h(cid:134)ndbog om lufthavnes økonomi (2) anbefaler International Civil Aviation Organisation (ICAO) sine medlemmer at beregne landingsafgifter p(cid:134) basis af den maksimale last ved start (»MTOW«: Maximum take-off-weight). Landingsafgifter defi- neres s(cid:134)ledes: »Afgifter og gebyrer for brug af start- og landings- baner, rullebaner og forpladser, herunder belys- ningsanlæg, samt for trafikkontrol ved indflyvning og i lufthavnsomr(cid:134)det«. Disse afgifter betales til dækning af »omkostnin- gerne ved drift og vedligeholdelse samt administra- tion af disse arealer og dertil hørende køretøjer og udstyr, herunder ogs(cid:134) omkostninger til arbejdskraft, vedligeholdelseskøretøjer, elektricitet og brændstof« d) De portugisiske myndigheders og ANA’s hovedargumenter (7) De portugisiske myndigheder begrunder differen- tieringen af afgifterne alt efter flyets afgangsland med følgende argumenter: (1) Se betragtning 1 og 2. (2) Dokument 9562. 1991 ICAO. — indenrigsselskaberne beflyver lufthavne p(cid:134) øer, som ikke har noget alternativ til flytransport — de øvrige indenrigsruter er meget korte og billige. (8) (9) De portugisiske myndigheder fremhæver hensynet til den økonomiske og sociale samhørighed, som udgør for den p(cid:134)gældende ordning. grundlaget selve Med hensyn til internationale flyvninger udsættes de portugisiske lufthavne for konkurrence fra luft- havnene i Madrid og Barcelona, der benytter en tilsvarende afgiftsordning. Desuden ønsker de portugisiske myndigheder at øge de stordriftsfor- dele, der følger af en mere intensiv udnyttelse af lufthavnene, som turistm(cid:134)l. samt at promovere Portugal (10) ANA har tilkendegivet, at ordningen med differen- rabatter p(cid:134) disse tierede landingsafgifter blev indført af to (cid:134)rsager: landingsafgifter og — dels for at anvende en afgiftsordning svarende til ordningen i lufthavnene i Madrid og Barce- lona, der ligger i samme geografiske omr(cid:134)de — dels for at mindske driftsomkostningerne for de luftfartsselskaber, der hyppigst og mest regel- mæssigt benytter de lufthavne, der drives af ANA. II. RETLIG VURDERING a) Artikel 90, stk. 1 (11) Traktatens artikel 90, stk. l, har følgende ordlyd: »Medlemsstaterne afst(cid:134)r, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r offentlige virksomheder, som de indrømmer særlige eller eksklusive rettigheder, fra at træffe eller opretholde foranstaltninger, som er i strid med denne traktats bestemmelser, navnlig de i artiklerne 6 og 85-94 nævnte«. (12) Lovdekret 246/79 indrømmer ANA eneret p(cid:134) driften af lufthavnsfaciliteterne i Lissabon, Porto og Faro samt p(cid:134) Azorerne. ANA er ifølge sin vedtægt en offentlig virksomhed efter artikel 90, stk. 1. (13) Ifølge artikel 21 i lovdekret 246/79 skal staten godkende de takster og afgifter, som foresl(cid:134)s af ANA. ANA-EP’s nuværende afgiftspolitik bygger derfor p(cid:134) b(cid:134)de lovbestemmelser (lovdekret 246/79 og 102/ 90) og anordninger (nr. 38/91 og 24/95), og den er 16. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 69/33 blevet indført af regeringen ved bekendtgørelse nr. 352/98. (16) Ud af de syv lufthavne, som drives af ANA, har kun tre indtil nu en betydelig trafik til og fra andre medlemsstater (Lissabon, Porto og Faro). Disse forskellige love og anordninger kan derfor som betragtes omhandlet i artikel 90, stk. 1. foranstaltninger som statslige (17) Disse syv lufthavne er ikke indbyrdes substituer- bare i nogen større udstrækning, s(cid:134) de kan hver især betragtes som et særskilt geografisk marked. b) Artikel 86 Det relevante marked (14) Det relevante marked er markedet for tjeneste- ydelser knyttet til adgangen til lufthavnsfaciliteter, for hvilke der betales en afgift. Mere specifikt drejer det sig om tjenester knyttet til drift og vedligehol- delse af start- og landingsbaner, brug af rullebaner og forpladser samt indflyvningskontrol. Som fastsl(cid:134)et af EF-Domstolen i sagen »Havnen i Genova« (3), kan tilrettelæggelse af havnearbejde for tredjemands regning i (cid:130)n enkelt havn udgøre et relevant marked som omhandlet i artikel 86. I sagen »Corsica Ferries II« (4), definerede Domstolen p(cid:134) samme m(cid:134)de markedet for lodsservice i Genovas havn som et relevant marked. Domstolen byggede sit ræsonnement p(cid:134) den omstændighed, at virksomheder, der ønsker at tilbyde transporttjenester p(cid:134) en given maritim rute, nødvendigvis m(cid:134) have adgang til havnefaciliteter i begge ender af ruten. Dette ræsonnement kan uden videre overføres til lufttransport og adgang til lufthavne. Der er tale om samme markedsdefinition som i Kommissionens beslutning 95/364/EF af 28. juni 1995 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 90, stk. 3, vedrørende rabatsystemet for landingsafgifter i Bruxelles National lufthavnen (5). (15) Markedet for lufttransport af passagerer og varer p(cid:134) korte og mellemlange ruter inden for EF udgør et tilgrænsende, men særskilt marked, der p(cid:134)virkes af en virksomheds adfærd, der udgør et misbrug p(cid:134) markedet til start og landing. Virkningerne af ANA’s misbrug af sin dominerende stilling kan s(cid:134)ledes ogs(cid:134) mærkes p(cid:134) dette marked. for tjenesteydelser knyttet (3) Dom af 10. december 1991 i sag C-179/90, Merci Convenzio- nale porto di Genova SpA mod Siderurgica Gabrielli SpA, Sml. 1991, s. I-5889, præmis 15. (4) Dom af 17. maj 1994 i sag C-18/93, Corsica Ferries Italia Srl mod Corpo dei piloti del Porto Genova, Sml. 1994, s. I-1783. (5) EFT L 216 af 12. 9. 1995, s. 8. (18) Luftfartsselskaber med indenlandske og EF-interne ruteflyvninger eller charterflyvninger til eller fra Portugal er nødsaget til at benytte de lufthavne p(cid:134) det portugisiske fastland, der drives af ANA. Luft- havnene i Porto, Lissabon, Faro og p(cid:134) Azorerne er ikke indbyrdes substituerbare, da de ligger flere hundrede kilometer fra hinanden, har hvert deres velafgrænsede opland og dækker forskellige turist- omr(cid:134)der: lufthavnen i Lissabon betjener hoved- staden og den centrale del af landet, lufthavnen i Porto betjener det nordlige Portugal, lufthavnen i Faro betjener den sydlige del af landet, og lufthav- nene i Santa Maria, Ponta Delgada, Horta og Flores betjener Azorerne. Jernbane- og vejforbindelserne mellem Portugal, Porto og Faro udgør ikke et realistisk alternativ til flyforbindelserne. De eneste internationale lufthavne, der kunne betjene samme geografiske zone, nemlig Madrid og Barcelona, ligger over 600 kilometer fra lufthav- nene p(cid:134) det portugisiske fastland, og jernbane- og vejforbindelserne er ikke tilstrækkeligt udbygget til, at de kan betragtes som realistiske alternativer. Lufthavnene i Lissabon og Madrid kan imidlertid betragtes som konkurrenter, n(cid:134)r et luftfartsselskab benytter den ene eller anden lufthavn som hoved- lufthavn (hub). Det skal imidlertid bemærkes, at denne trafik tegner sig for en meget lille del af det samlede antal landinger i Lissabon. Med hensyn til lufthavnene p(cid:134) Azorerne er den indbyrdes substituerbarhed mellem Santa Maria, Ponta Delgada, Horta og Flores ogs(cid:134) meget begrænset, da de hver især betjener en særskilt ø, og da færgeforbindelserne mellem disse øer er forholdsvis langsomme og ikke særlig hyppige. rejser For mange passagerer, der fra Portugal, er indenrigsflyvninger eller EF-interne flyvninger, der benytter lufthavne drevet af ANA, derfor ikke substituerbare med flyvninger til eller fra andre lufthavne i EF. til eller L 69/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 1999 (19) Luftfartsselskaber, der flyver indenrigs eller mellem Portugal og andre medlemsstater, har derfor ikke andet valg end at benytte de lufthavne, der drives af ANA, og de faciliteter, der tilbydes i disse lufthavne. P(cid:134)virkning af samhandelen mellem medlemsstater (20) I Corsica Ferries-dommen (6) fastslog Domstolen, at en diskriminerende praksis »kan p(cid:134)virke samhandelen mellem medlemsstater, idet den berører virksomheder, der udfører transport mellem to medlemsstater«. Den EF-interne trafiks andel af den samlede trafik i de portugisiske lufthavne fremg(cid:134)r af nedenst(cid:134)ende tabel: Passagertrafik (med undtagelse af passagerer i transit) Lufthavn Internationale passagerer i % EF-interne passagerer i % Indenlandske passa- gerer i % I alt i millioner Lissabon Porto Faro Santa Maria A Ponta Delgada A Horta A Flores A 24 24 4 2 18 0 0 56 62 92 0 1 0 0 20 14 4 98 81 100 100 6,6 2,1 3,7 0,04 0,5 0,1 0,04 Kilde: Brev af 16. A=Lufthavn beliggende p(cid:134) Azorerne. juli 1998 fra de portugisiske myndigheder — 1997 — tal. Fragttrafik Lufthavn International fragt i % EF-intern fragt i % Indenlandsk fragt i % 1000 tons i alt Lissabon Porto Faro Santa Maria A Ponta Delgada A Horta A Flores A 41 21 5 0 12 0 0 43 72 75 0 0 0 0 16 7 20 100 88 100 100 100 29 2 0,1 6,8 0,9 0,2 Kilde: Brev af 16. A=Lufthavn beliggende p(cid:134) Azorerne. juli 1998 fra de portugisiske myndigheder — 1997 — tal. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r lufthavnene p(cid:134) fastlandet, viser tallene i tabellerne ovenfor med al tydelighed, at den omhandlede ordning p(cid:134)virker samhandelen mellem medlemsstater. Størstedelen af trafikken best(cid:134)r nemlig af flyvninger mellem Portugal og andre medlems- stater. De fire lufthavne p(cid:134) Azorerne betjener udelukkende indenrigsflyvninger eller flyvninger fra tredjelande. Det er derfor usandsynligt, at den p(cid:134)gældende statslige foranstaltning p(cid:134)virker samhandelen mellem medlemsstater i denne henseende. Ikke desto mindre skal traktatens og den afledte rets bestemmelser om fri udveksling af tjenesteydelser respekteres. En væsentlig del af fællesmarkedet (21) De lufthavne, som ANA driver, havde følgende trafikmængde i 1997: (6) Se fodnote 4. 16. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 69/35 Lufthavn Passagerer i millioner (inkl. transit) Fragt i 1 000 tons Lissabon Porto Faro Santa Maria A Ponta Delgada A Horta A Flores A 6,8 2,3 3,8 0,1 0,5 0,1 0,0 99,7 29,3 2,0 0,1 6,9 0,9 0,2 indtage en dominerende stilling som omhandlet i traktatens artikel 86« (11). I kraft af de eksklusive rettigheder, som den offent- lige virksomhed ANA har f(cid:134)et tildelt ved lovdekret nr. 246/97, indtager ANA s(cid:134)ledes i alle de luft- havne, som virksomheden driver, en dominerende stilling p(cid:134) markedet for tjenesteydelser leveret i tilknytning til flyvemaskiners start og landing, for hvilke der opkræves en afgift. Kilde: Brev af 16. juli 1998 fra de portugisiske myndigheder. Misbrug af en dominerende stilling A=Lufthavn beliggende p(cid:134) Azorerne. Lufthavnene i Lissabon, Porto og Faro har alle tre en betydelig trafik p(cid:134) over 2 mio. passagerer (Lissabon med 6,8 mio. , Porto med 2,3 mio. og Faro med 3,8 mio. ), og de dækker hele det portugi- siske fastland. Man kan derfor hævde, at disse luft- havne, der sikrer forbindelsen til andre EF-luft- havne, tilsammen udgør en væsentlig del af fælles- markedet, hvis Domstolens ræsonnement i Cres- pelle-dommen (7) og Almelo-dommen (8) overføres til I Crespelle-dommen udtalte Domstolen, at »ved s(cid:134)ledes til fordel for disse virk- somheder at oprette en række sideordnede mono- poler, begrænsede, men tilsammen omfatter hele medlemsstatens omr(cid:134)de, skaber disse nationale bestemmelser en domine- rende stilling p(cid:134) en væsentlig del af fællesmarkedet, jf. traktatens artikel 86« (9). territorialt denne sag. der er (22) S(cid:134) meget mere kan en række sideordnede mono- poler, der kontrolleres samme virksomhed (ANA), udgøre en væsentlig del af fællesmarkedet. af Dominerende stilling (23) I sin dom i sagen Corsica Ferries III (10) fastslog Domstolen, »at en virksomhed, som har et lovbe- stemt monopol p(cid:134) en væsentlig del af det fælles ifølge fast retspraksis kan anses for at marked, (24) Den ordning med landingsafgifter og rabatter p(cid:134) disse landingsafgifter, som ANA har indført med godkendelse fra den portugisiske regering efter høring af de kompetente myndigheder, bevirker, at der over luftfartsselskaberne anvendes ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi i tilknytning til start og landing. De stilles derved ringere i konkur- rencen. for a) Den frekvensbaserede mængderabatordning (25) træder Rabatten p(cid:134) 7,2 % i Lissabon (og p(cid:134) 18,4 % i de øvrige lufthavne) i kraft efter den 50. landing i en given m(cid:134)ned. Efter 100 landinger og 150 landinger ydes der en rabat p(cid:134) henholdsvis 14,6 % og 22,51, % i Lissabon (24,4 % og 31,4 % i de øvrige lufthavne). Ved 200 landinger og derover ydes der en rabat p(cid:134) 32,7 % i Lissabon (40,6 % i de øvrige lufthavne). Følgende selskaber modtager rabat i Lissabons luft- havn (den gennemsnitlige rabat er beregnet ved successivt at anvende de forskellige rabatprocenter. Den beregnede rabat er udtryk for den effektive rabat, som ANA tilbyder luftfartsselskaberne p(cid:134) deres flyvninger som helhed): (%) Selskab TAP Portugalia Iberia AF LH BA Swissair Alitalia Sabena Gennemsnitlig rabat 30 22 8 6 5 4 1 1 1 Kilde: M(cid:134)nedlige landinger pr. luftfartsselskab — Bilag 3 til ANA’s brev af 29. juli 1997. (7) Dom af 5. oktober 1994 i sag C-323/93, Soci(cid:130)t(cid:130) agricole du la Crespelle mod Coop(cid:130)rative Centre d’ins(cid:130)mination de d’(cid:130)levage et d’ins(cid:130)mination artificielle de la Mayenne, Sml. 1994, s. I-5077. (8) Dom af 27. april 1994 i sag C-393/92, Almelo kommune m. fl. mod NV Energiebedrijf Isselmij, Sml. 1994, s. I-1477. (9) Præmis 17. (10) Dom af 18. juni 1998 i sag C-266/96, Corsica Ferries France SA mod Gruppo Antichi Ormeggiatori del porto di Genova Coop. arl, Gruppo Ormeggiatori del Golfo di La Spezia Coop. arl og Ministero dei Trasporti e della Navigazione, Sml. 1998, s. I-3949, præmis 39. (11) Se ogs(cid:134) dom af 23. april 1991, sag C-41/90, H(cid:148)fner og Elser, Sml. 1991, s. I-1979, præmis 28, af 18. juni 1991, sag C-260/ I-2925, præmis 31. Dom af 10. 89, ERT, Sml. 1991, december 1991 i sag C-179/90 Merci Convenzionale porto di Genova SpA mod Siderurgica Gabrielle SpA (»Havnen i Genova«) og dom af 12. februar 1998 i sag C-163/96, Raso m. fl. , Sml. 1998, s. I-533, præmis 25. s. L 69/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 1999 (26) Efter 200 landinger ydes der en rabat p(cid:134) 32,7 % i Lissabon og p(cid:134) 40,6 % i de øvrige lufthavne uden nogen øvre grænse for antallet af landinger derefter. Derfor modtager luftfartsselskaber med over 200 landinger om m(cid:134)neden, f. eks. TAP og Portugalia, en forholdsmæssigt højere rabat i gennemsnit. P(cid:134) en given rute, hvor TAP eller Portugalia konkur- rerer med andre selskaber med samme flytype, modtager TAP og Portugalia s(cid:134)ledes fra ANA en gennemsnitlig rabat p(cid:134) henholdsvis 30 % og 22 % p(cid:134) deres start- og landingsudgifter. Der er tale om rabat p(cid:134) en ydelse, der er den samme for andre selskaber, som derved stilles ringere i konkur- rencen. Rabatten til andre luftfartsselskaber — Iberia (8 %), Air France (6 %), Lufthansa (5 %), British Airways (4 %), Swissair, Alitalia og Sabena (1 %) — varierer mellem 8 % og 1 % og er derfor ikke af større betydning. Ordningen favoriserer derfor de facto de nationale luftfartsselskaber, dvs. TAP og Portugalia. (27) Ifølge Førsteinstansrettens retspraksis (12) kan selv en adfærd, der betragtes som en normal forret- ningsadfærd, udgøre et misbrug efter traktatens artikel 86, n(cid:134)r denne adfærd udøves af en virk- somhed, der indtager en dominerende stilling. En dominerende virksomheds forskelsbehandling af sine forskellige kunder skal være begrundet i objektive forhold. Der findes ingen objektiv begrundelse for ANA’s forskelsbehandling af de forskellige luftfartssel- skaber, n(cid:134)r det drejer sig om levering af ensartede tjenesteydelser af forpladser osv. ). For en stor del af deres trafiks vedkommende har lufthavne et naturligt monopol, da luftfartsselskaberne er tvunget til at benytte dem, hvis de vil beflyve en given by. (indflyvningskontrol, brug De oplysninger, der er givet af de portugisiske myndigheder gør det muligt at p(cid:134)vise, at stordrifts- fordele ingen rolle spiller i denne sag. Fly modtager samme betjening ved start og landing, uanset hvilket selskab de tilhører, og uanset om det drejer sig om et selskabs første eller tiende fly. — stordriftsfordele forbundet med en intensiv udnyttelse af faciliteterne — promoveringen af Portugal som turistm(cid:134)l. (29) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den første begrundelse, har Kommissionen ligeledes indledt en procedure over for den ordning, der anvendes i de spanske luft- havne. Den udsendte en (cid:134)bningsskrivelse den 28. april 1997. Ifølge Domstolens retspraksis, navnlig i sagen Hedley Lomas (13), kan en medlemsstat ikke begrunde en krænkelse af fællesskabsretten ved at henvise til, at en anden medlemsstat ligeledes har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til fællesskabs- retten. er stordriftsfordele lufthavnen søgte at (30) Med hensyn til den anden begrundelse har de portugisiske myndigheder ikke peget p(cid:134) nogen til gengæld særlig stordriftsfordel, men de har tilkendegivet, at intensivere udnyttelsen af sine faciliteter. I sin beslutning 95/ 364/EF (14) besvarede Kommissionen argumentet s(cid:134)ledes: vedrørende ». Kommissionen [finder], at et s(cid:134)dant system kun ville kunne have en berettigelse, hvis det reelt gav RVA stordriftsfordele. Det imidlertid ikke tilfældet her. RVA har ikke over for Kommissionen godtgjort, at virksomheden opn(cid:134)r stordriftsfordele ved at betjene et fly tilhørende et bestemt flysel- skab frem for et andet. Den ydelse, der præsteres ved et flys start og landing, er den samme, uanset hvem flyet tilhører, og uanset hvor mange fly der tilhører et og samme flyselskab. De eneste stor- driftsfordele, RVA kan gøre gældende, drejer sig om fakturering, hvor det kan give stordriftsfordele samlet at kunne fakturere alle ydelser leveret til et trafikvolumen og mange flyselskab med stort afgange frem for at skulle udstede talrige fakturaer til mange forskellige selskaber med f(cid:134) afgange. Disse stordriftsfordele har dog ingen nævneværdig betydning«. Dette ræsonnement finder tilsvarende anvendelse i denne sag, da der ved enhver start og landing er behov for samme tjeneste, uanset hvor mange fly et givet selskab ejer. (28) De portugisiske myndigheder har peget p(cid:134) især tre begrundelser for den p(cid:134)gældende rabatordning: — konkurrencen fra lufthavnene i Madrid og Barcelona, der har indført en tilsvarende rabat- ordning (12) Dom af 1. april 1993 i sag T-65/89, BPB Industries and British Gypsom, Sml. 1993, s. II-389, præmis 69. (31) Ønsket om at intensivere udnyttelsen af facilite- terne samt den tredje begrundelse, nemlig promo- veringen af Portugal som turistm(cid:134)l, kan ikke accep- teres, da disse m(cid:134)l kunne realiseres ved hjælp af ikke-diskriminerende rabatter for alle luftfartssel- skaber, der beflyver lufthavnene p(cid:134) det portugisiske fastland. (13) Dom af 23. maj 1996 i sag C-5/94, The Queen mod Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, ex parte: Hedley Lomas (Ireland) Ltd, Sml. 1996, s. I-2553. (14) Se fodnote 5, betragtning 16. 16. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 69/37 (32) Domstolen har udtalt, at en medlemsstat over- træder bestemmelserne i traktatens artikel 90 og 86, n(cid:134)r den tilskynder en virksomhed til at misbruge sin dominerende stilling ved at anvende ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi over for handels- partnere, litra c), jf. traktatens artikel 86, stk. 2, sagen Corsica Ferries II (15), sagen Raso (16) og sagen Corsica Ferries III (17). Den omstændighed, at en virksomhed, der befinder sig i ANA’s position anvender ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi over for handelspartnere, som derved stilles ringere i konkurrencen, udgør et første misbrug af stilling i en dominerende henhold til artikel 86, stk. 2, litra c). b) Differentieringen af alt flyvningens art (indenrigs eller udenrigs) afgiftsbeløbet efter (33) Ved artikel 4, stk. 5, i anordning nr. 38/91 er det fastsat, at »indenrigsflyvninger er berettiget til en rabat p(cid:134) 50 %«. Ordningen med differentierede afgifter, alt efter om det drejer sig om en indenrigs- flyvning eller en EF-intern flyvning, er ligeledes i strid med traktaten. (34) Domstolens dom i sagen vedrørende Corsica Ferries II (18) er meget klar p(cid:134) dette punkt. I denne dom fastslog Domstolen nemlig, at »EØF-traktatens artikel 90, stk. 1, og artikel 86 forbyder nationale myndigheder gennem en godkendelse af priser, der er fastsat af en virk- somhed, der har f(cid:134)et tillagt eneret til at udføre obligatorisk lodstjeneste i en væsentlig del af fællesmarkedet, at give denne mulighed for at anvende søtrans- portvirksomhederne, afhængigt af, om disse udfører transport mellem medlemsstater eller mellem havne p(cid:134) medlemsstatens omr(cid:134)de«. forskellige priser over for I sit forslag til afgørelse i samme sag (19) udtalte generaladvokat Van Gerven følgende: »Det afgørende er, at der ikke best(cid:134)r nogen sammenhæng mellem disse prisforskelle og den tilbudte lodstjenestes art, der er helt den samme i de to tilfælde, der er tale om (. ). Efter min mening st(cid:134)r vi her klart over for en praktisering af den form for misbrug af dominerende stilling, der omhandles i EØF-traktatens artikel 86, stk. 2, litra c), og som g(cid:134)r ud p(cid:134) »anvendelse af ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi over for handelspartnere, som dermed stilles ringere i konkurrencen«(*). (15) Se fodnote 4. (16) Se fodnote 11. (17) Se fodnote 10. (18) Se fodnote 4. (19) Se betragtning 34. fodnote 61: Her kan der bestemt drages en (*) parallel til den situation, der var omhandlet i sagen United Brands mod Kommissionen (dom af 14. februar 1978, sag 27/76, Sml. s. 207); Domstolen fandt, at den diskriminerende prispolitik, der prak- tiseredes af UBC, der over for modnere/forhandlere fakturerede priser, der var forskellige fra medlems- stat til medlemsstat for levering af stort set samme mængder og typer bananer, udgjorde et misbrug af dominerende stilling, da »disse priser, der diskrimi- nerer efter medlemsstater, udgjorde lige s(cid:134) mange hindringer for de frie varebevægelser« (præmis 232), og at der ». s(cid:134)ledes [blev] indført en effektiv opdeling af de nationale markeder med kunstige stillede visse forskelle i prisniveauerne, hvilket forhandlere/modnere ringere i konkurrencen, som s(cid:134)ledes blev fordrejet i forhold til den konkurrence- situation, der burde have foreligget« (præmis 233). Den samme argumentation kan mutatis mutandis anvendes i nærværende sag; de forskellige priser, Corporazione har anvendt, udgør en hindring for den frie udveksling af tjenesteydelser p(cid:134) omr(cid:134)det for søtransport mellem medlemsstater og stiller de selskaber, der præsterer s(cid:134)danne ydelser, konkur- rencemæssigt ringere«. (35) Overføres denne argumentation til lufthavne, viser det sig, at ANA’s ordning med differentierede landingsafgifter bevirker, at der anvendes ulige vilk(cid:134)r for samme start- og landingstjenester for luft- fartsselskaber, som derved stilles ringere i konkur- rencen, og ordningen er derfor udtryk for misbrug af en dominerende stilling som omhandlet i trakta- tens artikel 86, stk. 2, litra c). Det er klart, at den direkte virkning af en s(cid:134)dan ordning er, at de selskaber, der beflyver EF-interne selskabernes omkost- idet ruter, ninger ændres p(cid:134) kunstig vis, nemlig alt afhængigt af, om de beflyver indenrigs- eller udenrigsruter. ringere, stilles (36) Med hensyn til dette andet brud p(cid:134) traktaten har de portugisiske myndigheder p(cid:134)peget, at denne foran- staltning tjente til at støtte dels flyforbindelserne mellem Azorerne og det portugisiske fastland, som der ikke findes noget alternativ til, dels indenrigs- flyvningerne p(cid:134) det portugisiske fastland, der er kendetegnet ved korte afstande og forholdsvis lave priser. Lufthavnene p(cid:134) Azorerne modtager under 1 % af deres trafik fra andre medlemsstater end Portugal. Det er grunden til, at det i betragtning 20 er anført, at det er usandsynligt, at den p(cid:134)gældende statslige om det foranstaltning, drejer n(cid:134)r sig L 69/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 1999 flyvninger til eller fra Azorerne, p(cid:134)virker samhan- delen mellem medlemsstater. Det er derfor ikke nødvendigt at besvare de portugisiske myndighe- ders argument med hensyn til anvendelsen af ordningen p(cid:134) flyforbindelser til eller fra Azorerne. (37) Det er imidlertid klart, at hvis der som følge af liberaliseringen af flytrafikken til og fra Azorerne fra og med den 1. juli 1998 i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4, i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers inden for Fællesskabet (20), adgang til ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, opst(cid:134)r en EF-intern flytrafik (21) mellem lufthavnene p(cid:134) Azorerne og andre luft- havne i EF, vil der være grundlag for at undersøge, om den statslige foranstaltning er i overensstem- melse med traktatens artikel 90, stk. 1, og artikel 86. luftruter (38) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de øvrige indenrigsflyvninger, fremfører de portugisiske myndigheder det argu- ment, at eftersom disse flyvninger er meget korte, ville landingsafgiften udgøre en for stor del af transportomkostningerne. Landingsafgiften bereg- nes imidlertid p(cid:134) basis af flyets vægt og ikke flyru- tens længde. (39) Anerkendes dette argument, burde der ydes samme rabat i forbindelse med flyvninger fra Portugal til Madrid, Sevilla, Malaga og Santiago, da afstanden til disse byer svarer til den afstand, som et indenrigsfly typisk tilbagelægger. Afstandsfaktoren burde derfor tages med i beregningen af afgiften. (40) Den omstændighed, at en virksomhed i ANA’s stil- ling over for handelspartnere anvender ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi forbindelse med flyvninger til og fra lufthavne p(cid:134) det portugisiske indebærer, at de p(cid:134)gældende fastland, hvilket ringere i konkurrencen, handelspartnere stilles udgør et andet misbrug af en dominerende stilling efter artikel 86, stk. 2, litra c). i c) Artikel 90, stk. 2 (41) De portugisiske myndigheder har ikke p(cid:134)ber(cid:134)bt sig traktatens artikel 90, undtagelsesbestemmelsen i stk. 2, for at retfærdiggøre indførelsen og oprethol- delsen af rabatordningen. (42) Kommissionen finder i øvrigt, at anvendelsen af konkurrencereglerne i den konkrete sag ikke lægger hindringer i vejen for ANA’s varetagelse af de særlige opgaver, virksomheden har f(cid:134)et tillagt, og som best(cid:134)r i vedligeholdelse og drift af portugi- siske lufthavne. Der lægges heller ikke hindringer i vejen for den særlige public service-opgave, som et luftfartsselskab m(cid:134)tte være tillagt. De nærmere betingelser for, at en medlemsstat kan p(cid:134)lægge særlige public service-forpligtelser forbindelse med ruteflyvninger inden for EF, fremg(cid:134)r tydeligt af artikel4 i forordning (EØF) nr. 2408/92. i (43) Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 90, stk. 2, finder derfor ikke anvendelse. d) Konklusion (44) Analysen i det foreg(cid:134)ende viser, at den metode, som ANA benytter til beregning af landingsafgifter, indebærer, at der uden nogen objektiv begrundelse opkræves forskellige afgifter for samme tjenester, dvs. for indflyvningskontrol samt for brug af start- og landingsbaner, rullebaner og forpladser, idet afgiftens størrelse afhænger af antallet af m(cid:134)nedlige landinger og af, om der er tale om et indenrigsfly eller et fly fra en anden medlemsstat. (45) Kommissionen finder derfor, at den i betragtning 1 og 2 nævnte statslige foranstaltning, for s(cid:134) vidt som den forpligter den offentlige virksomhed ANA til at benytte nævnte ordning i lufthavnene p(cid:134) det portugisiske fastland, udgør en overtrædelse af trak- tatens artikel 90, stk. 1, sammenholdt med artikel 86 — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den ordning for rabatter p(cid:134) landingsafgifter og for diffe- rentiering af landingsafgifterne alt efter flyets afgangsland, som anvendes i lufthavnene i Lissabon, Porto og Faro i overensstemmelse med lovdekret (Decreto-Lei) nr. 102/90 af 21. marts 1990, anordning (Decreto Regulamentar) nr. juli 1991 og ministeriel bekendtgørelse 38/91 af 29. (Portaria) nr. 352/98 af 23. juni 1998, er i strid med EF-traktatens artikel 90, stk. 1, sammenholdt med samme traktats artikel 86. Artikel 2 (20) EFT L 240 af 24. 8. 1992, s. 8. (21) Ifølge de i Official Airline Guide (OAG) offentliggjorte fart- planer for november 1998 findes der endnu ingen direkte ruteflyvning mellem en lufthavn p(cid:134) Azorerne og en lufthavn i EF uden for Portugal. Portugal bringer den i artikel 1 nævnte overtrædelse til ophør og underretter senest to m(cid:134)neder efter meddelelsen af nærværende beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger Portugal har truffet med henblik herp(cid:134). 16. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 69/39 Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik. Artikel 3 Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen


eurovoc_concepts:
approximation of laws
motor vehicle
safety device
technical regulations
vehicle parts

text: 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/11 Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om främre underkörningsskydd för motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (1999/C 89/03) (Text av betydelse för EES) KOM(1999) 32 slutlig — 99/0007(COD) (Framlagt av kommissionen den 10 februari 1999) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitte´ns yttrande, i enlighet med förfarandet i artikel 189b i fördraget, och av följande skäl: (1) Rådet har genom beslut 97/836/EG (1) av den 27 november 1997, och med Europaparlamentets god- kännande, bemyndigat Europeiska gemenskapen att ansluta sig till överenskommelsen inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om antagande av enhetliga villkor för typgodkän- nande av utrustning och delar till motorfordon samt för ömsesidigt erkännande av sådant godkän- nande som undertecknades i Gene`ve den 20 mars 1958 och som reviderades den 16 oktober 1995. (2) Genom att ansluta sig till överenskommelsen har gemenskapen accepterat en lista med förordningar som upprättats i enlighet med den överenskommel- sen. Listan omfattar förordning nr 93 (2) om anordningar för främre underkörningsskydd för nyttofordon med en massa som överskrider 3,5 ton. (3) För att minska antalet skadade i vägtrafikolyckor i Europa, är det nödvändigt att utan dröjsmål inför- liva de åtgärder som anges i den nämnda förord- ningen i det förfarande för EG-typgodkännande som fastställs i rådets direktiv 70/156/EEG (3), senast ändrat genom kommissionens direktiv 98/ 14/EG (4). Avsikten är att förbättra skyddet för dem som befinner sig i personbilar och skåpbilar mot skador i händelse av en kollision med fronten på tunga lastfordon, samt att tillverkare av sådana anordningar och av fordon som är utrustade med sådana anordningar skall kunna erhålla ett EG- typgodkännande om de uppfyller de tekniska kra- ven i den nämnda förordningen. (4) I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen såsom de kommer till uttryck i artikel 3b i fördraget kan målet för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna. Med hänsyn till omfattningen och verkningarna av den föreslagna åtgärden inom den berörda sektorn kan detta mål bättre uppnås på gemenskapsnivå. Direktivet skall begränsas till minsta möjliga antal åtgärder för att detta mål skall uppnås, nämligen typgodkännande av fordon, och inte gå utöver vad som är nödvän- digt för detta ändamål. (5) Detta direktiv kommer att vara ett av de särdirek- tiv som skall följas för att förfarandet för EG- typgodkännande skall uppfyllas. Följaktligen är bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG om fordon, fordonssystem, komponenter och separata tekniska enheter tillämpliga på detta direktiv. (6) Med tanke på att det sker många trafikolyckor med nyttofordon med en massa som överskrider 3,5 ton och att trafiksäkerheten därför bör förbätt- ras är det viktigt att dessa bestämmelser blir tving- ande även innan EG-typgodkännandet för denna fordonskategori har kompletterats. (1) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 78. (2) Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa, dokument E/ECE/324. (3) EGT L 42, 23. 2. 1970, s. 1. (4) EGT L 91, 25. 3. 1998, s. 1. C 89/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 2. Med verkan från och med den [1 oktober 2003] Artikel 1 I detta direktiv avses med: a) fordon: ett motorfordon såsom det definieras i avsnitt A bilaga II till direktiv 70/156/EEG, b) anordning för främre underkörningsskydd: en anord- ning för främre underkörningsskydd som är avsedd att vara en del av ett fordon och som kan godkännas som en separat teknisk enhet enligt artikel 2 i direktiv 70/156/EEG. — får medlemsstaterna inte längre bevilja EG-typgod- kännande för en fordonstyp eller en typ av anordning för främre underkörningsskydd som en separat teknisk enhet, — skall medlemsstaterna förbjuda registrering, försälj- ning och ibruktagande av nya fordon eller nya anord- ningar för främre underkörningsskydd som separata tekniska enheter av skäl som hänför sig till det främre underkörningsskyd- det, om kraven i det här direktivet inte är uppfyllda. Artikel 2 1. Med verkan från och med den [1 oktober 1999] eller, om offentliggörandet av de dokument som avses i artikel 3 sker först efter den [1 april 1999], sex månader efter dagen för offentliggörandet av de nämnda dokumenten, får medlemsstaterna inte, av skäl som hänför sig till ett fordons främre underkörningsskydd, — vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, med avseende på en fordonstyp eller en typ av anordning för främre underkörningsskydd som en separat teknisk enhet, — förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av fordon eller anordningar för främre underkörnings- skydd som separata tekniska enheter om fordonen eller de separata tekniska enheterna uppfyl- ler kraven i detta direktiv. 3. De administrativa bestämmelserna för EG-typgodkän- nande fastställs i bilaga I. Tillämpningsområdet för det här direktivet liksom de tekniska krav som skall vara uppfyllda för att EG- typgodkännande skall kunna erhållas anges i bilaga II. Artikel 3 Förordning nr 93, utfärdad av Förenta nationernas eko- nomiska kommission for Europa, skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning före den [1 april 1999]. Artikel 4 Direktiv 70/156/EEG ändras på följande sätt: 1) Bilaga I skall ändras på följande sätt: a) Punkt 2. 3. 4 skall ersättas med följande: ”2. 3. 4 Den främsta axelns bredd (mätt vid däckens yttersta punkter förutom utbukt- ningen av däcken närmast marken):. ” b) Följande punkter skall införas: ”9. 21 Främre underkörningsskydd 9. 21. 1 Ritningar av de delar av fordonet som är av betydelse för det främre underkör- ningsskyddet, dvs. ritning av fordonet och/eller chassiet med läge och montering av den bredaste framaxeln, ritning av monteringen och/eller fastsättningen av det främre underkörningsskyddet. Om underkörningsskyddet inte är en separat anordning skall det klart framgå av ritningen att dess mått uppfyller kraven:. 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/13 9. 21. 2 I fråga om en särskild anordning, fullständig beskrivning och/eller ritning av det främre underkörningsskyddet (inklusive montering och fastsättning), eller typ- godkännandenumret, om anordningen är godkänd som en separat teknisk enhet:. 9. 21. 3 Största vertikala och horisontella avböjning i någon provningspunkt under och efter anbringandet av provningsbelastningen:. ” 2) Bilaga IV skall ändras på följande sätt: a) I del I skall följande punkt 58 läggas till: ”Ämne Direktiv nummer Hänvisning i EGT Tillämplighet M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 58. Främre underkör- ningsskydd. /. /EGT (*) L. (**) X X (*) Det aktuella direktivets nummer. (**) Hänvisning i EGT till det aktuella direktivets nummer. ” b) I del II skall följande punkt 58 läggas till: ”Ämne Grundförordning nummer Ändringar Tillägg Rättelser (2) 58. Främre underkörningsskydd 93 — — —” Artikel 5 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direk- tiv senast den [1 oktober 1999]. Om de dokument som avses i artikel 3 offentliggörs först efter den [1 april 1999], skall medlemsstaterna uppfylla detta åtagande sex månader efter offentliggörandet av de nämnda dokumen- ten. De skall genast underrätta kommissionen om detta. Medlemsstaterna skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den [1 oktober 1999] eller, om de dokument som avses i artikel 3 offentliggörs först efter den [1 april 1999], sex månader efter offentliggörandet av de nämnda dokumenten. en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare före- skrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 6 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 7 C 89/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 BILAGA I: Administrativa bestämmelser för typgodkännande. LISTA ÖVER BILAGOR Tillägg 1: Tillägg 2: Tillägg 3: Tillägg 4: Tillägg 5: Tillägg 6: Informationsdokument för en typ av anordning för främre underkörningsskydd som en separat teknisk enhet. Informationsdokument för en fordonstyp med avseende på installationen av anordningar för främre underkörningsskydd som har blivit typgodkända som separata tekniska enheter. Informationsdokument för en fordonstyp med avseende på dess främre under- körningsskydd. EG-typgodkännandeintyg för en typ av anordning för främre underkörnings- skydd som separat teknisk enhet. EG-typgodkännandeintyg för en fordonstyp med avseende på installation av anordningar för främre underkörningsskydd som har blivit typgodkända som separata tekniska enheter. EG-typgodkännandeintyg för en fordonstyp med avseende på dess främre underkörningsskydd. Tillägg 7: Mall för EG-typgodkännandemärke. BILAGA II: Räckvidd och tekniska krav. 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/15 Bilaga I ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNANDE 1. Ansökan om typgodkännande 1. 1 Ansökan om EG-typgodkännande av en anordning för främre underkörningsskydd som en separat teknisk enhet 1. 1. 1 Ansökan om EG-typgodkännande enligt artikel 3. 4 i direktiv 70/156/EEG med avseende på en anordning för främre underkörningsskydd, som betraktas som en separat teknisk enhet enligt artikel 2 i direktiv 70/156/EEG, skall inlämnas av tillverkaren av anordningen för främre underkörnings- skydd. 1. 1. 2 Tillägg 1 innehåller en mall för informationsdokumentet. 1. 1. 3 Ett provexemplar av den typ av anordning som skall godkännas, skall inlämnas till den tekniska tjänst som har ansvar för utförande av typgodkännandeprovningarna. Denna tjänst kan, om det anses nödvändigt, begära ytterligare ett provexemplar. Provexemplaren skall vara tydligt och outplånligt märkta med den sökandes handelsbeteckning eller varumärke och typbeteckningen. 1. 2 Ansökan om EG-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på installationen av anordning för främre underkörningsskydd som har blivit typgodkänd som separat teknisk enhet 1. 2. 1 Ansökan om EG-typgodkännande enligt artikel 3. 1 i direktiv 70/156/EEG skall inlämnas av fordonstillverkaren. 1. 2. 2 Tillägg 2 innehåller en mall för informationsdokumentet. 1. 2. 3 Ett provexemplar av den fordonstyp som skall godkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som har ansvar för utförande av provningarna för typgodkännande. 1. 3. Ansökan om EG-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på dess främre underkörnings- skydd 1. 3. 1 Ansökan om EG-typgodkännande enligt artikel 3. 1 i direktiv 70/156/EEG skall inlämnas av fordonstillverkaren. 1. 3. 2 Tillägg 3 innehåller en mall för informationsdokumentet. 1. 3. 3 Ett provexemplar av den fordonstyp som skall godkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som har ansvar för utförande av provningarna för typgodkännande. 2. Beviljande av EG-typgodkännande 2. 1 Om de relevanta kraven är uppfyllda, skall EG-typgodkännande enligt artikel 4. 3 och, i förekom- mande fall, artikel 4. 4 i direktiv 70/156/EEG beviljas. 2. 2 En förlaga för intyget om EG-typgodkännande 2. 2. 1 — för en anordning för främre underkörningsskydd som en separat teknisk enhet, finns i tillägg 4, 2. 2. 2. — för en fordonstyp med avseende på installationen av en anordning för främre underkörnings- skydd, som har blivit typgodkänd som en separat teknisk enhet, finns i tillägg 5, 2. 2. 3 — för en fordonstyp med avseende på dess främre underkörningsskydd, finns i tillägg 6. C 89/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 2. 3 Ett typgodkännandenummer enligt bilaga VII till direktiv 70/156/EEG skall tilldelas varje godkänd typ av anordning för främre underkörningsskydd eller varje godkänd fordonstyp. Samma medlems- stat skall inte tilldela samma nummer till en annan typ av anordning för främre underkörningsskydd eller till en annan typ av fordon. 3. EG-typgodkännandemärkning för separata tekniska enheter 3. 1 På varje anordning för främre underkörningsskydd som överensstämmer med den typ som godkänts enligt detta direktiv som en separat teknisk enhet skall finnas ett EG-typgodkännandemärke. 3. 2 Detta märke skall ha formen av en rektangel runt bokstaven ”e”, följd av teckenkoden för den medlemsstat som har beviljat typgodkännandet: 1 2 3 4 5 6 9 11 12 13 17 18 21 23 för Tyskland för Frankrike för Italien för Nederländerna för Sverige för Belgien för Spanien för Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland för Österrike för Luxemburg för Finland för Danmark för Portugal för Grekland IRL för Irland Märket skall även, i närheten av rektangeln, innehålla ”grundgodkännandenumret” som finns i del 4 av det typgodkännandenummer som det hänvisas till i bilaga VII till direktiv 70/156/EEG, föregånget av de två siffror som anger ordningstalet som tilldelats den senaste större tekniska ändringen av direktiv. /. /EG (*) vid den tidpunkt då EG-typgodkännandet beviljades. I detta direktiv är ordningstalet 00. 3. 3 EG-typgodkännandemärket skall fästas vid anordningen för främre underkörningsskydd på sådant sätt att det är outplånligt och tydligt läsbart även om anordningen monteras på ett fordon. 3. 4 Ett exempel på EG-typgodkännandemärke ges i tillägg 7. 4. Ändring av typ och ändringar av godkännanden 4. 1 Om en fordonstyp som godkänts enligt detta direktiv ändras, skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillämpas. 5. Produktionsöverensstämmelse 5. 1 Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse skall vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG. (*) Det aktuella direktivets nummer. 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/17 Tillägg 1 INFORMATIONSDOKUMENT nr. för EG-typgodkännande av en anordning för främre underkörningsskydd som en separat teknisk enhet (Direktiv. /. /EG (*) senast ändrat genom direktiv. /. /EG) Följande information skall, i tillämpliga fall, tillhandahållas i tre exemplar och inkludera en innehålls- förteckning. Eventuella diagram skall vara i lämplig skala, tillräckligt detaljerade och lämnas i A 4-format eller i vikt A 4-format. Eventuella fotografier skall vara tillräckligt detaljrika. Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektroniska styrkretsar, skall information om deras funktion tillhandahållas. 0. 0. 1 0. 2 0. 3 0. 4 0. 5 ALLMÄNT Fabrikat (tillverkarens varunamn):. Typ och kommersiell beteckning (ange förekommande varianter):. Tillverkarens namn och adress:. EG-godkännandemärkets placering och fastsättningsmetod:. Monteringsfabrikens adresser:. 1. FORDONETS/FORDONENS ALLMÄNNA KONSTRUKTIONSEGENSKAPER på vilket/vilka anordningen är avsedd att monteras i den utsträckning som de sammanhänger med det främre underkörningsskyddet Typ och kategori av fordon (1) (om nödvändigt):. Tekniskt tillåtna högsta totalmassa:. ANORDNINGENS ALLMÄNNA KONSTRUKTIONSEGENSKAPER Fullständig beskrivning och/eller ritning av anordningen för främre underkörningsskydd (inklu- sive montering och fastsättning):. Ev. begränsningar av användningen och monteringsspecifikationer:. Provningsbelastningarnas fästpunkter på anordningen:. Största vertikala och horisontella avböjning i någon provningspunkt under och efter anbringan- det av provningsbelastningen:. 1. 1 1. 2 2. 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 Datum, fil. (*) Det aktuella direktivets nummer. (1) Enligt definition i del A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG. C 89/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 Tillägg 2 INFORMATIONSDOKUMENT nr. enligt bilaga I i rådets direktiv 70/156/EEG (*) för EG-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på installationen av anordningar för främre underkörningsskydd som har blivit typgodkända som separata tekniska enheter (Direktiv. /. /EG (**), senast ändrat genom direktiv. ) Följande information skall, i tillämpliga fall, tillhandahållas i tre exemplar och inkludera en innehålls- förteckning. Eventuella diagram skall vara i lämplig skala, tillräckligt detaljerade och lämnas i A 4-format eller i vikt A 4-format. Eventuella fotografier skall vara tillräckligt detaljrika. Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektroniska styrkretsar, skall information om deras funktion tillhandahållas. 0. 0. 1 0. 2 0. 3 ALLMÄNT Fabrikat (tillverkarens varunamn):. Typ och kommersiell beteckning (ange förekommande varianter):. Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (b):. 0. 3. 1 Märkningens placering:. 0. 4 0. 5 0. 8 1. 1. 1 Fordonskategori (c):. Tillverkarens namn och adress:. Monteringsfabrikens adresser:. ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon:. 2. VIKTER OCH MÅTT (e) (i kg och mm) (Hänvisa i förekommande fall till ritning). 2. 3. 5 2. 8 9. 9. 1 9. 2 Den främsta axelns bredd (mätt vid däckens yttersta punkter förutom utbuktningen av däcken närmast marken):. Tekniskt tillåtna totalmassa uppgiven av tillverkaren (maximum och minimum för varje version) (y):. KAROSSERI Typ av karosseri:. Förekommande material och konstruktionsmetoder:. 9. 21 Främre underkörningsskydd 9. 21. 1 Ritningar av de delar av fordonet som är av betydelse för det främre underkörningsskyddet, dvs. ritning av fordonet och/eller chassiet med läge och montering av den bredaste framaxeln, ritning av monteringen och/eller fastättningen av det främre underkörningsskyddet. Om underkörnings- skyddet inte är en separat anordning skall det klart framgå av ritningen att dess mått uppfyller kraven:. (*) Punktnumreringen och fotnoterna i detta informationsdokument motsvarar dem som finns i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. Punkter som saknar betydelse för detta direktiv har utelämnats. (**) Det aktuella direktivets nummer. 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/19 9. 21. 2 I fråga om en särskild anordning, fullständig beskrivning och/eller ritning av det främre underkörningsskyddet (inklusive montering och fastsättning), eller typgodkännandenumret, om anordningen är godkänd som en separat teknisk enhet:. 9. 21. 3 Största vertikala och horisontella avböjning i någon provningspunkt under och efter anbringan- det av provningsbelastningen:. Datum, fil. C 89/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 Tillägg 3 INFORMATIONSDOKUMENT nr. enligt bilaga I i rådets direktiv 70/156/EEG (*) för EG-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på dess främre underkörningsskydd (Direktiv. /. /EG (**) senast ändrat genom direktiv. /. /EG) Följande information skall, i tillämpliga fall, tillhandahållas i tre exemplar och inkludera en innehålls- förteckning. Eventuella diagram skall vara i lämplig skala, tillräckligt detaljerade och lämnas i A 4-format eller i vikt A 4-format. Eventuella fotografier skall vara tillräckligt detaljrika. Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektroniska styrkretsar, skall information om deras funktion tillhandahållas. 0. 0. 1 0. 2 0. 3 ALLMÄNT Fabrikat (tillverkarens varunamn):. Typ och kommersiell beteckning (ange förekommande varianter):. Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (b):. 0. 3. 1 Märkningens placering:. 0. 4 0. 5 0. 8 1. 1. 1 Fordonskategori (c):. Tillverkarens namn och adress:. Monteringsfabrikens adresser:. ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon:. 2. VIKTER OCH MÅTT (e) (i kg och mm) (Hänvisa i förekommande fall till ritning):. 2. 3. 5 2. 8 9 9. 1 9. 2 Den främsta axelns bredd (mätt vid däckens yttersta punkter förutom utbuktningen av däcken närmast marken):. Tekniskt tillåten totalmassa uppgiven av tillverkaren (maximum och minimum för varje version) (y):. KAROSSERI Typ av karosseri:. Förekommande material och konstruktionsmetoder:. 9. 21 Främre underkörningsskydd 9. 21. 1 Ritningar av de delar av fordonet som är av betydelse för det främre underkörningsskyddet, dvs. ritning av fordonet och/eller chassiet med läge och montering av den bredaste framaxeln, ritning av monteringen och/eller fastsättningen av det främre underkörningsskyddet. Om underkörnings- skyddet inte är en separat anordning skall det klart framgå av ritningen att dess mått uppfyller kraven:. (*) Punktnumreringen och fotnoterna i detta informationsdokument motsvarar dem som finns i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. Punkter som saknar betydelse för detta direktiv har utelämnats. (**) Det aktuella direktivets nummer. 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/21 9. 21. 2 I fråga om en särskild anordning, fullständig beskrivning och/eller ritning av det främre underkörningsskyddet (inklusive montering och fastsättning), eller typgodkännandenumret, om anordningen är godkänd som en separat teknisk enhet:. 9. 21. 3 Största vertikala och horisontella avböjning i någon provningspunkt under och efter anbringan- det av provningsbelastningen:. Datum, fil. C 89/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 Tillägg 4 FÖRLAGA (Största format: A4 (210 mm × 297 mm)) EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG MYNDIGHETENS STÄMPEL Meddelande angående — typgodkännande (1) — förlängning av typgodkännande (1) — vägrat typgodkännande (1) — återkallat typgodkännande (1) av en typ av fordon/komponent/separat teknisk enhet (1) enligt direktiv. /. /EG, senast ändrat genom direktiv. /. /EG. Typgodkännande nr:. Skäl för förlängning:. DEL I 0. 1 0. 2 0. 3 Fabrikat (tillverkarens varunamn):. Typ och kommersiell beteckning (ange förekommande varianter):. Typidentifiering, om sådan finns på fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten (1) (2):. 0. 3. 1 Märkningens placering:. 0. 4 0. 5 0. 7 Fordonskategori (1) (3):. Tillverkarens namn och adress:. I fråga om komponenter och separata tekniska enheter, placering och metod för fastsättning av EG-typgodkännandemärket:. 0. 8 Monteringsfabrikens adresser:. DEL II 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Ytterligare information (i tillämpliga fall): se addendum Teknisk tjänst som ansvarar för proven:. Datum för provrapporten:. Provningsrapportens nummer:. Ev. anmärkningar se addendum:. Ort:. Datum:. Underskrift:. Indexet för det informationspaket som finns hos den godkännande myndigheten, och som kan erhållas på begäran, är bifogat. (1) Stryk det som inte är lämpligt. (2) Om typidentifieringen innehåller tecken som saknar betydelse för en beskrivning av de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av detta typgodkännandeintyg, skall sådana tecken i dokumentationen representeras av sympolen ”?” (t. ex. ABC??123???). (3) Enligt definitionen i avsnitt A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG. 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/23 Addendum till intyg nr. om EG-typgodkännande om typgodkännande av en anordning för främre underkörnings- skydd som en teknisk enhet (Direktiv. /. /EG (*), senast ändrat genom direktiv. /. /EG) 1. 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 Ytterligare information. Kort beskrivning av fordonstypen med avseende på dess konstruktion, dimensioner, linjer och tillverkningsmaterial:. Motorns placering: fram/bak/mitten (1) Framhjulsdrivning/bakhjulsdrivning (1) Massa för fordon som inlämnats för provning 1. 4. 1 Framaxel:. 1. 4. 2 Bakaxel:. 1. 4. 3 Totalt:. 5. Anmärkningar (t. ex. giltig för vänsterstyrda och högerstyrda fordon):. (*) Det aktuella direktivets nummer. (1) Stryk det som inte är tillämpligt. C 89/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 Tillägg 5 FÖRLAGA (Största format: A4 (210 mm × 297 mm)) EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG MYNDIGHETENS STÄMPEL Meddelande angående — typgodkännande (1) — förlängning av typgodkännande (1) — vägrat typgodkännande (1) — återkallat typgodkännande (1) av en typ av fordon/komponent/separat teknisk enhet (1) enligt direktiv. /. /EG, senast ändrat genom direktiv. /. /EG. Typgodkännande nr:. Skäl för förlängning:. DEL I 0. 1 0. 2 0. 3 Fabrikat (tillverkarens varunamn):. Typ och kommersiell beteckning (ange förekommande varianter):. Typidentifiering, om sådan finns på fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten (1) (2):. 0. 3. 1 Märkningens placering:. 0. 4 0. 5 0. 7 Fordonskategori (1) (3):. Tillverkarens namn och adress:. I fråga om komponenter och separata tekniska enheter, placering och metod för fastsättning av EG-typgodkännandemärket:. 0. 8 Monteringsfabrikens adresser:. DEL II 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Ytterligare information (i tillämpliga fall): se addendum Teknisk tjänst som ansvarar för proven:. Datum för provrapporten:. Provningsrapportens nummer:. Ev. anmärkningar se addendum:. Ort:. Datum:. Underskrift:. Indexet för det informationspaket som finns hos den godkännande myndigheten, och som kan erhållas på begäran, är bifogat. (1) Stryk det som inte är lämpligt. (2) Om typidentifieringen innehåller tecken som saknar betydelse för en beskrivning av de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av detta typgodkännandeintyg, skall sådana tecken i dokumentationen representeras av sympolen ”?” (t. ex. ABC??123???). (3) Enligt definitionen i avsnitt A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG. 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/25 Addendum till intyg nr. om EG-typgodkännande om typgodkännande av ett fordon med avseende på installationen av anordningar för främre underkörningsskydd som har typgodkänts som separata tekniska enheter (Direktiv. /. /EG (*), senast ändrat genom direktiv. /. /EG) 1. 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 Ytterligare information. Kort beskrivning av fordonstypen med avseende på dess konstruktion, dimensioner, linjer och tillverkningsmaterial:. Motorns placering: fram/bak/mitten (1) Framhjulsdrivning/bakhjulsdrivning (1) Massa för fordon som inlämnats för provning 1. 4. 1 Framaxel:. 1. 4. 2 Bakaxel:. 1. 4. 3 Totalt:. 5. Anmärkningar (t. ex. giltig för vänsterstyrda och högerstyrda fordon):. (*) Det aktuella direktivets nummer. (1) Stryk det som inte är tillämpligt. C 89/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 Tillägg 6 FÖRLAGA (Största format: A4 (210 mm × 297 mm)) EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG MYNDIGHETENS STÄMPEL Meddelande angående — typgodkännande (1) — förlängning av typgodkännande (1) — vägrat typgodkännande (1) — återkallat typgodkännande (1) av en typ av fordon/komponent/separat teknisk enhet (1) enligt direktiv. /. /EG, senast ändrat genom direktiv. /. /EG. Typgodkännande nr:. Skäl för förlängning:. DEL I 0. 1 0. 2 0. 3 Fabrikat (tillverkarens varunamn):. Typ och kommersiell beteckning (ange förekommande varianter):. Typidentifiering, om sådan finns på fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten (1) (2):. 0. 3. 1 Märkningens placering:. 0. 4 0. 5 0. 7. Fordonskategori (1) (3):. Tillverkarens namn och adress:. I fråga om komponenter och separata tekniska enheter, placering och metod för fastsättning av EG-typgodkännandemärket:. 0. 8 Monteringsfabrikens adresser:. DEL II 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Ytterligare information (i tillämpliga fall): se addendum Teknisk tjänst som ansvarar för proven:. Datum för provrapporten:. Provningsrapportens nummer:. Ev. anmärkningar se addendum:. Ort:. Datum:. Underskrift:. Indexet för det informationspaket som finns hos den godkännande myndigheten, och som kan erhållas på begäran, är bifogat. (1) Stryk det som inte är lämpligt. (2) Om typidentifieringen innehåller tecken som saknar betydelse för en beskrivning av de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av detta typgodkännandeintyg, skall sådana tecken i dokumentationen representeras av sympolen ”?” (t. ex. ABC??123???). (3) Enligt definitionen i avsnitt A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG. 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/27 Addendum till intyg nr. om EG-typgodkännande beträffande typgodkännande av fordon med avseende på dess främre underkörningsskydd (Direktiv. /. /EG (*), senast ändrat genom direktiv. /. /EG) 1. 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 Ytterligare information. Kort beskrivning av fordonstypen med avseende på dess konstruktion, dimensioner, linjer och tillverkningsmaterial:. Motorns placering: fram/bak/mitten (1) Framhjulsdrivning/bakhjulsdrivning (1) Massa för fordon som inlämnats för provning 1. 4. 1 Framaxel:. 1. 4. 2 Bakaxel:. 1. 4. 3 Totalt:. 5. Anmärkningar (t. ex. giltig för vänsterstyrda och högerstyrda fordon):. (*) Det aktuella direktivets nummer. (1) Stryk det som inte är tillämpligt. C 89/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 Tillägg 7 Mall för EG-typgodkännandemärket a (cid:36) 12 mm Den anordning för främre underkörningsskydd som är försedd med ovanstående EG-typgodkännandemärke har godkänts i Tyskland (e1) enligt grundgodkännande 2439 på grundval av detta direktiv (00). De använda talen tjänar endast som exempel. 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89/29 BILAGA II TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH TEKNISKA KRAV 1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE 1. 1 Detta direktiv gäller för 1. 1. 1 — anordningar för främre underkörningsskydd som separata tekniska enheter avsedda att monteras på fordon av kategorierna N2 och N3 (1), 1. 1. 2 — fordon av kategorierna N2 och N3 med avseende på installationen av anordningar för främre underkörningsskydd som har blivit typgodkända som separata tekniska enheter, 1. 1. 3 — fordon av kategorierna N2 och N3 med avseende på deras främre underkörningsskydd. 1. 2 Fordon av kategori N2 med en högsta totalmassa på 7,5 ton behöver endast uppfylla kravet i detta direktiv på 400 mm markfrigång. 1. 3 Kraven i detta direktiv är inte tillämpliga på 1. 3. 1 — terrängfordon av kategorierna N2 och N3, 1. 3. 2 — fordon, vars användning är oförenlig med bestämmelserna om främre underkörningsskydd. 2. DEFINITIONER I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges: 2. 1 högsta totalmassa: den tekniskt sett högsta tillåtna totalmassan så som denna definieras i punkt 2. 8 i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. 2. 2 olastat fordon: fordon i körklart tillstånd med den massa som definieras i punkt 2. 6 i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. 2. 3 typ av anordning för främre underkörningsskydd: anordningar för främre underkörningsskydd som inte skiljer sig åt med avseende på sina väsentliga egenskaper, såsom form, dimensioner, fastsättning, material och den märkning som nämns i punkt 1. 1. 3 i bilaga I. 2. 4 främre underkörningsskydd: förekomst vid fordonets front av antingen — en speciell anordning för främre underkörningsskydd, eller — karosseri- eller chassidelar eller andra komponenter, som är sådana att de på grund av sin form och sina egenskaper kan betraktas som anordningar för främre underkörningsskydd. 2. 5 fordonstyp: fordon som inte väsentligt skiljer sig åt med avseende på sådana egenskaper som (1) Enligt definitionen i avsnitt A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG. C 89/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 2. 5. 1 — den främsta axelns bredd mätt vid däckens yttersta punkter förutom utbuktningen av däcken närmast marken, 2. 5. 2 — fordonets frampartis konstruktion, dimensioner, form och material och dessa är av betydelse för kraven i den relevanta delen av detta direktiv, 2. 5. 3 — den godkända anordningen för främre underkörningsskydd monterad på fordonet, 2. 5. 4 — fordonstypens högsta totalmassa. 3. TEKNISKA KRAV De tekniska krav som skall uppfyllas för att erhålla ett typgodkännande i enlighet med detta direktiv finns angivna i punkterna 6, 8 och 10 samt i bilaga 5 i den av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa antagna förordning nr 93


title: Verordening (EG) nr. 298/1999 van de Commissie van 10 februari 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 37/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 2. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 298/1999 VAN DE COMMISSIE van 10 februari 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoer- pr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappel¶k landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 11 februari 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 februari 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. 11. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 37/9 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 10 februari 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 204 624 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 039 060 400 404 728 999 052 388 400 512 528 624 999 59,9 42,2 104,0 198,1 101,1 118,3 162,5 140,4 241,4 241,4 142,8 147,9 145,3 51,9 41,2 43,4 27,5 48,1 52,5 44,1 77,7 82,3 80,0 56,4 64,5 96,1 67,3 84,1 73,7 50,9 65,7 58,3 76,4 49,2 76,1 69,0 71,0 68,3 132,7 109,2 102,4 68,0 95,0 55,5 93,8 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und dem Europarat zur Begründung einer engen Zusammenarbeit zwischen der Beobachtungsstelle und dem Europarat gemäß Artikel 7 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1035/97 des Rates vom 2. Juni 1997 zur Einrichtung der europäischen Stelle zur Beobachtung rassistischer und fremdenfeindlicher Phänomene

eurovoc_concepts:
Council of Europe
EU office or agency
agreement (EU)
institutional cooperation
racism
xenophobia

text: L 44/34 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 18. 2. 1999 ABKOMMEN zwischen der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft und dem Europarat zur Begr(cid:129)ndung einer engen Zusammenarbeit zwischen der Beobachtungsstelle und dem Europarat gem(cid:132)ß Artikel 7 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1035/97 des Rates vom 2. Juni 1997 zur Einrichtung der europ(cid:132)ischen Stelle zur Beobachtung rassistischer und fremdenfeind- licher Ph(cid:132)nomene DIE EUROP(cid:142)ISCHE GEMEINSCHAFT UND DER EUROPARAT — in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Der Rat der Europ(cid:132)ischen Union hat am 2. Juni 1997 die Verordnung (EG) Nr. 1035/97 zur Einrichtung der Europ(cid:132)ischen Stelle zur Beobachtung rassistischer und fremdenfeindlicher Ph(cid:132)nomene, nachstehend „Beob- achtungsstelle“ genannt, angenommen. Das Ziel der Beobachtungsstelle besteht darin, der Gemeinschaft und ihren Mitgliedstaaten objektive, zuver- l(cid:132)ssige und vergleichbare Informationen (cid:129)ber rassistische, fremdenfeindliche und antisemitische Ph(cid:132)nomene auf europ(cid:132)ischer Ebene bereitzustellen. Der Europarat verf(cid:129)gt in diesem Bereicht bereits (cid:129)ber umfangreiche Erfahrungen. Die Beobachtungsstelle hat bei der Aus(cid:129)bung ihrer T(cid:132)tigkeit die bereits vom Europarat geleistete Arbeit zu ber(cid:129)cksichtigen und daf(cid:129)r Sorge zu tragen, dieser einen Mehrwert zu verleihen. Daher ist es zweckm(cid:132)ßig, mit dem Europarat und insbesondere mit der Europ(cid:132)ischen Kommission gegen Rassismus und Intoleranz (EKRI) eng zusammenzuarbeiten. Die Beobachtungsstelle koordiniert gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1035/97 ihre T(cid:132)tigkeiten, insbesondere in bezug auf ihr Arbeitsprogramm, mit denen des Europarates. Es obliegt dem Europarat, eine unabh(cid:132)ngige Pers(cid:148)nlichkeit als Mitglied des Verwaltungsrates der Beobach- tungsstelle zu ernennen — SIND WIE FOLGT (cid:154)BEREINGEKOMMEN: I. Informations- und Datenaustausch 1. Zwischen dem Direktor der Beobachtungsstelle, dem Generalsekretariat des Europarates und insbesondere dem Sekretariat der Europ(cid:132)ischen Kommission gegen Rassismus und Intoleranz, nachstehend „EKRI“ genannt, werden auf angemessener Ebene regelm(cid:132)ßige Kontakte hergestellt. 2. Die Beobachtungsstelle und die EKRI stellen einander die im Rahmen ihrer T(cid:132)tigkeiten gesammelten Informationen zur Verf(cid:129)gung. Dies gilt nicht f(cid:129)r vertrauliche Daten und die von jeder der beiden Einrichtungen durchgef(cid:129)hrten vertraulichen Arbeiten. 3. Die Informationen und Daten, die die Beobachtungsstelle und die EKRI einander zur Verf(cid:129)gung stellen, k(cid:148)nnen von jeder der beiden Einrichtungen bei der Durchf(cid:129)hrung ihrer eigenen Arbeiten genutzt werden. 4. Die Beobachtungsstelle und die EKRI sorgen auf gegenseitiger Basis (cid:129)ber ihre Netze f(cid:129)r eine m(cid:148)glichst große Verbreitung ihrer Arbeitsergebnisse. 5. Die Beobachtungsstelle und die EKRI sorgen f(cid:129)r den regelm(cid:132)ßigen Austausch von in Ausf(cid:129)hrung befindliche oder abgeschlossene Informationen (cid:129)ber vorgeschlagene, Maßnahmen. II. Zusammenarbeit 6. Zwischen der Beobachtungsstelle und der EKRI finden zur Koordination ihrer T(cid:132)tig- keiten, insbesondere bei der Erarbeitung des Arbeitsprogramms der Beobachtungsstelle, regelm(cid:132)ßig Beratungen statt. Mit diesen Beratungen soll sichergestellt werden, daß sich die Programme beider Einrichtungen erg(cid:132)nzen und daß unn(cid:148)tige Doppelbesetzungen von Stellen soweit wie m(cid:148)glich vermieden werden. 7. Dar(cid:129)ber hinaus kann auf der Grundlage dieser Beratungen vereinbart werden, daß die Beobachtungsstelle und die EKRI gemeinsame und/oder sich erg(cid:132)nzende Maßnahmen in Bereichen von gemeinsamem Interesse ergreifen. Durch diese Zusammenarbeit sollen die insgesamt zur Verf(cid:129)gung stehenden Ressourcen, insbesondere im Bereich der wissen- schaftlichen Forschungsprojekte, optimal genutzt werden. 18. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 44/35 III. Benennung einer Pers(cid:148)nlichkeit als Mitglied des Verwaltungsrates der Beobach- tungsstelle durch den Europarat 8. Der Generalsekret(cid:132)r des Europarates benennt eine unabh(cid:132)ngige Pers(cid:148)nlichkeit aus der EKRI als Mitglied des Verwaltungsrates der Beobachtungsstelle sowie seinen Stellver- treter. Dieser Punkt wird im Rahmen der regelm(cid:132)ßigen Kontakte zwischen der Europ(cid:132)ischen Kommission und dem Generalsekret(cid:132)r des Europarates behandelt. Hecho en Estrasburgo, el diez de febrero de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Strasbourg den tiende februar nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Straßburg am zehnten Februar neunzehnhundertneunundneunzig. (cid:130)cime sto Stqasbo(cid:151)qco, stir d(cid:146)ja Vebqouaq(cid:148)ou w(cid:148)kia emmiaj(cid:149)sia emem(cid:147)mta emm(cid:146)a. Done at Strasbourg on the tenth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait (cid:133) Strasbourg, le dix f(cid:130)vrier mil neuf cent quatre-vingt-dix-neuf. Fatto a Strasburgo, add(cid:141) dieci febbraio millenovecentonovantanove. Gedaan te Straatsburg, de tiende februari negentienhonderd negenennegentig. Feito em Estrasburgo, em dez de Fevereiro de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Strasbourgissa kymmenenten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta vuonna tuhatyhdeks(cid:132)nsataayhdeks(cid:132)n- kymment(cid:132)yhdeks(cid:132)n. Som skedde i Strasbourg den tionde februari nittonhundranittionio. L 44/36 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 18. 2. 1999 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab F(cid:129)r die Europ(cid:132)ische Gemeinschaft Cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) Joim(cid:149)tgta For the European Community Pour la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne Per la Comunit(cid:133) europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteis(cid:148)n puolesta P(cid:134) Europeiska gemenskapens v(cid:132)gnar Por el Consejo de Europa For Europar(cid:134)det F(cid:129)r den Europarat Cia to Sulbo(cid:151)kio tgr Euq(cid:150)pgr For the Council of Europe Pour le Conseil de l’Europe Per il Consiglio d’Europa Voor de Raad van Europa Pelo Conselho da Europa Euroopan neuvoston puolesta P(cid:134) Europar(cid:134)dets v(cid:132)gnar