title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Witboek van de Commissie 'Een eerlijke vergoeding voor het infrastructuurgebruik: Een gefaseerde aanpak van een gemeenschappelijk kader van het in rekening brengen van het gebruik van vervoersinfrastructuur in de EU'"

text: C 116/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 1999 4. 3. Een dergelijke drempel betekent een stimulans om die verordening ruim toe te passen, waarbij de Commissie zich slechts behoeft toe te leggen op gevallen waarin de marktmacht zo groot is dat de naleving van de mededingingsregels echt op het spel komt te staan. 4. 4. Wat de in de „zwarte” lijst opgenomen clausules betreft, wordt de in punt 3 van hoofdstuk V van de Mededeling genoemde bepaling door het Comité als zeer problematisch ervaren, omdat hiermee de tot dusver gehanteerde interpretatie van het begrip „territoriale exclusiviteit” drastisch wordt veran- derd (zie par. 3. 11). 4. 5. Daarnaast dringt het Comité erop aan dat de Commis- sie bij de vaststelling van tijdslimieten voor overeenkomsten rekening houdt met de tijd die nodig is om gedane investerin- gen terug te verdienen (par. 3. 12). Brussel, 24 februari 1999. 4. 6. In het licht van voorgaande opmerkingen spreekt het Comité zijn steun uit voor de onderhavige voorstellen van de Commissie en dringt het erop aan dat deze de aanbevelingen van dit advies ter harte neemt bij de uitwerking van de richtsnoeren en de nieuwe algemene verordening, waarover het Comité binnenkort zal worden geraadpleegd. 4. 7. Op die manier kan het Comité nagaan welke preciese regeling voor verticale afspraken de Commissie van plan is te gaan treffen, die vooral zou moeten zijn gekenmerkt door de eenvoud van de opzet ervan, doorzichtigheid, rechtszekerheid en de bevordering van het MKB. Alleen dan kunnen de consumenten volop profijt trekken van de van die regeling verwachte voordelen. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Witboek van de Commissie ‘Een eerlijke vergoeding voor het infrastructuurgebruik: Een gefaseerde aanpak van een gemeenschappelijk kader van het in rekening brengen van het gebruik van vervoersinfrastructuur in de EU‘” (1999/C 116/07) Op 31 juli 1998 heeft de Europese Commissie besloten het Economisch en Sociaal Comité krachtens artikel 198 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap te raadplegen over het voornoemde Witboek. De Afdeling „Vervoer, energie, infrastructuur, informatiemaatschappij”, die met de voorbereiding van de betreffende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 9 februari 1999 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Kielman. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn op 24 en 25 februari 1999 gehouden 361e Zitting (vergadering van 24 februari) het volgende advies uitgebracht, dat met 117 stemmen vo´ o´ r, bij 2 onthoudingen is goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. Het onderhavige Witboek is een vervolg op het Wit- boek van 1993 over de „toekomstige ontwikkeling van het gemeenschappelijk vervoersbeleid”(1) en het Groenboek van 1995 „naar een eerlijke en doelmatige prijsstelling in het vervoer”(2). In het Witboek wordt door de Europese Commissie een geharmoniseerde communautaire aanpak van vervoerhef- fingen voorgesteld volgens het principe „de gebruiker betaalt”, waardoor de doelmatigheid en duurzaamheid van het vervoer- systeem volgens de Commissie zal toenemen. (1) PB C 352 van 30. 12. 1993, blz. 11. (2) PB C 56 van 24. 2. 1997, blz. 31. Als gevolg van de grote verscheidenheid van de 1. 1. 1. huidige stelsels voor het in rekening brengen van in- frastructuurgebruik in alle vervoerstakken en lid-staten wordt deze doelmatigheid ondermijnd. 1. 1. 2. De uiteenlopende aanpak van infrastructuurheffing veroorzaakt een scala van problemen die afzonderlijk niet adequaat kunnen worden aangepakt. 1. 2. Daarom meent de Commissie dat een stapsgewijze en voortgaande harmonisatie van heffingstelsels, gebaseerd op het uitgangspunt „de gebruiker betaalt”, in de gehele Europese Unie noodzakelijk is voor alle belangrijke commerciële tran- sportactiviteiten. 28. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 116/29 1. 3. Het voorgestelde heffingsysteem houdt in dat de ge- bruikers van infrastructuur betalen voor de kosten die zij veroorzaken, inclusief die van milieu- en andere externe invloeden, en deze kosten betalen vanaf het eerste moment van gebruik van de infrastructuur. 2. 3. Het Witboek geeft geen uitgangspunten aan voor de financiering van de vervoersinfrastructuur vanwege de sterk uiteenlopende stelsels van infrastructuurfinanciering die in de EU in zwang zijn en gezien het subsidiariteitsbeginsel. Het systeem houdt tevens in dat lid-staten de steun- 1. 3. 1. verlening aan publieke diensten of diensten van algemeen belang kunnen continueren. Tenslotte wordt gesteld dat het systeem niet bedoeld 1. 3. 2. is als een centraal heffingsysteem. Het is juist de bedoeling een „raamwerk” te verschaffen waarbinnen de lid-staten vrij zijn heffingniveaus aan te geven/in te stellen. 1. 4. Zoals eerder gezegd, stelt de Commissie een stap-voor- stap invoeringsprocedure voor. In de eerste fase, tot en met het jaar 2000, is het de bedoeling een heffingsystematiek te introduceren voor de spoorwegen en de luchthavens. Het systeem in het wegvervoer zal hiermede worden aangevuld zodat een globale met elkaar verenigbare structuur in de belangrijkste vervoerstakken is ingevoerd. 1. 4. 1. Gedurende bovengenoemde periode zal een advies- comité samengesteld uit experts uit de lid-staten de Commissie terzijde staan. Bij de werkzaamheden van dit comité zullen alle belanghebbenden worden betrokken. 1. 4. 2. In de tweede fase, die loopt van 2000 t/m 2004, zullen de heffingsystemen in overeenstemming worden ge- bracht met het geformuleerde systeem in de eerste fase, terwijl nieuwe belastingsystemen worden ingevoerd, gepaard aan een mogelijke herziening van de reeds bestaande heffingsystemen. In de laatste en derde fase, na het jaar 2004, zullen de in de eerste en tweede fase opgedane ervaringen worden bijgewerkt in het systeem en zal verdere harmonisatie van het systeem ter hand worden genomen, waarbij de marginale sociale kosten worden ingebouwd. 2. Algemene opmerkingen 2. 4. Overigens valt op dat de Commissie in het Witboek op zich wel de relevante kostencomponenten in een overzichtsta- bel (hoofdstuk 2. 1, blz. 3) weergeeft, doch in gebreke blijft waar het het relatieve belang van deze kostencomponenten voor de verschillende vervoertakken betreft. Het Comité is van mening dat voor het verkrijgen van een communautair concept duidelijkheid omtrent het van deze kostencomponenten voor de verschillende vervoertakken on- ontbeerlijk is. Met name voor het opzetten van de implemen- tatiestrategie, is dit van belang, omdat dan gemakkelijk concur- rentieverstoringen kunnen ontstaan. relatieve belang 2. 5. Het relatieve belang van b. v. de vaste kosten, de interne variabele kosten en de externe kosten, zoals van water- en luchtverontreiniging en geluid, zou voor de onderscheiden vervoermodaliteiten verschillend kunnen zijn en daarenboven nog van lokale voorwaarden afhankelijk. Vanwege het ont- breken van inzicht van de kostencomponenten dringt het Comité er bij de Commissie op aan, op korte termijn een groter aantal geselecteerde individue- le case studies te doen uitvoeren. In deze studies moet ook worden nagegaan hoe o. m. de externe milieu-effecten kunnen worden gemeten. relatieve belang in het Hierbij valt te denken aan 20 à 30 studies voor de 2. 5. 1. verschillende vervoerwijzen in de verschillende lid-staten, die in het bijzonder ten doel hebben aanvullende informatie te verschaffen over de verschillende kostencomponenten. Het liefst in absolute zin, of indien dit onmogelijk is, in relatieve zin. Een belangrijke kostencomponent die zeker in deze studies moet worden onderzocht, is de tijdsfactor. Uiteraard dienen bij deze studies de gevolgen voor de sociale dimensie te worden onderzocht. Deze studies zouden kunnen worden gecomplementeerd met gegevens over de vigerende heffingen en belastingen in de vervoermodaliteiten om de huidige dekkingsgraad te kunnen bepalen. 2. 5. 2. milieuverontreiniging in de transportsector tegen te gaan : Er zijn bijvoorbeeld een vijftal manieren om de a) gebruikmaking van de techniek om uitstoot en geluid tegen te gaan; In zijn initiatiefadvies „Infrastructuurkosten bij goede- 2. 1. renvervoer over de weg — basis voor een vergelijking met andere vervoerwijzen”(1) kwam het Comité tot de conclusie dat „volledige toerekening van de infrastructuurkosten en de externe kosten aan alle vervoersmodaliteiten op een juiste en uniforme wijze gewenst is”. b) lokale verkeersbeperkende maatregelen; c) gebruikmaking van belastingen en heffingen; d) opvoeding en informatie te verbeteren; 2. 2. In het onderhavige Witboek wordt aangegeven op welke wijze een eerlijker prijsstelling van infrastructuur en externe effecten van de verschillende vervoerstakken gerea- liseerd kan worden, onder de uitdrukkelijke voorwaarde dat de totale kosten niet stijgen. (1) PB C 18 van 22. 1. 1996, blz. 27. e) planning en kwaliteit van stads- en plattelandsin- frastructuur. 2. 6. De eerste twee maatregelen worden op grote schaal toegepast. Het Witboek spitst zich toe op het prijsmechanisme. Wat echter ontbreekt is een analyse van wat er tot dusver is bereikt met de mogelijkheden genoemd onder a) en b) en een beoordeling van de vraag in hoeverre additionele belastingen en heffingen tot verdergaande verbeteringen zouden kunnen C 116/30 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 1999 leiden. Daarnaast zou de Commissie naar de mening van het Comité rekening moeten houden met het advies van het Comité inzake het „Groenboek van de Commissie over havens en maritieme infrastructuur”(1). De in dit advies gemaakte opmerkingen terzake van de specifieke problemen m. b. t. een heffingstructuur voor havens worden door het Comité zeer relevant geacht. Het gaat de Commissie er immers om dat de gebruiker van de infrastructuur de kosten betaalt die hij veroorzaakt. De Commissie geeft dit ook aan in het Witboek onderdeel 5b punt 8, als zij stelt dat „bij een systematiek van geharmoniseerde marginale sociale kostentoerekening voor zware voertuigen en commercieel personenvervoer de huidige heffingen, met inbegrip van tollen en gebruiksheffingen, zullen worden vervangen”. Voor de andere vervoermodaliteiten zal hetzelfde beginsel moeten gelden, maar hierover is de Commis- sie niet specifiek. Het Comité is van mening dat dit een zorgelijke zaak is omdat naar zijn mening de inkomstenneutra- liteit niet kan worden gewaarborgd. 2. 7. De Commissie stelt in het Witboek dat de Europese vervoersinfrastructuur van groot belang is voor de economi- sche groei, de arbeidsmobiliteit, de gebruikers van de infra- structuur en het concurrentievermogen van de Europese Unie. In feite gaat het erom de voorwaarden te scheppen 2. 8. voor een optimale bijdrage van verkeer en vervoer aan de algehele welvaart van de Europese Unie. Verkeer en vervoer vormen wezenlijke elementen van consumptieve en productie- ve activiteiten en dragen als zodanig bij aan de welvaart. Een optimale bijdrage kan worden gerealiseerd door gebruik te maken van het marktmechanisme en individuele beslissers te confronteren met de werkelijke kosten die het gevolg zijn van hun beslissing. In het Witboek wordt voor de toerekening van de maatschappelijke kosten vooral ingezet op het instrument van heffingen. Onder maatschappelijke kosten van verkeer en vervoer 2. 9. wordt verstaan een collectief van kosten zoals a) operationele kosten (arbeid, energie, onderhoud voertuig); b) kosten infrastructuur (verkeersbegeleiding, onderhoud en slijtage); c) schade aan milieu, natuur en landschap, en geluidshinder; d) directe en indirecte kosten van verkeersongevallen. 2. 10. De kosten onder a) zijn interne kosten van derden of ondernemingen, die onder b) zijn externe kosten voorzover zij worden gedekt uit de algemene middelen. De kosten genoemd onder c) dienen door de overheid per lid-staat vastgesteld te worden opdat deze als externe kosten worden meegenomen. Verkeersongevallen, enz. , zoals genoemd onder d), veroorza- ken zowel directe als indirecte kosten. Voorzover deze niet kunnen worden verhaald op de veroorzaker, is hier sprake van externe kosten. 2. 11. In bovenstaande overzicht van maatschappelijke kosten van verkeer en vervoer zijn de congestiekosten niet opgenomen, omdat die kosten ten dele reeds geïnternaliseerd Immers de veroorzaker ondervindt in de vorm van zijn. tijdverlies zelf de nadelen. 2. 12. De te betalen „prijs” voor de bovenstaande kosten heeft tot doel dat verkeer plaatsvindt onder de conditie dat het zijn direct veroorzaakte kosten draagt. Wanneer de opbrengst van deze prijs (heffingen) hoger is dan de gemiddelde kosten zal het infrastructuurgebruik een bijna maximale opbrengst geven aan de infrastructuurbeheerder. Zodoende wordt een duidelijk signaal afgegeven dat een tekort aan infrastructuur dreigt. De infrastructuurbeheerder zal de beslissing moeten nemen omtrent uitbreiding en/of vernieuwing van infrastruc- tuur. 2. 13. Op verschillende niveaus in Europa wordt beleid gevoerd t. a. v. verkeer en vervoer. Uiteraard staat in dit Witboek de Europese beleidsontwikkeling centraal. In het kader van de subsidiariteit komt een groot aantal zaken betreffende het beleid in de lid-staten toe aan de lid-staten zelf. Toch zijn er ook een aantal zaken waarvoor een communautaire aanpak voordelen biedt: b. v. — het behoud van de eenheid en doorzichtigheid van de interne markt; — de harmonisatie brandstofheffingen; van indirecte belastingen zoals — de grensoverschrijdende milieuproblemen; — goede werking van grensoverschrijdende verkeers- en vervoerssystemen en netwerken; — duurzame regionale ontwikkeling. 2. 14. Het lijkt daarom wenselijk dat het gemeenschappelijk beleid en de bevoegdheidsverdeling tussen EU en de lid-staten t. a. v. de toe te passen heffingen nader wordt bezien, vooral daar waar het systeem van de uniforme structuur en de nationaal te bepalen hoogte van de heffingen elkaar kunnen snijden. Zolang zowel principes als hoogte van belastingen en heffingen niet alleen tussen de verschillende vervoertakken maar ook tussen lid-staten verschillen, zal concurrentie beïn- vloed worden. 2. 15. Het Europese staatssteunbeleid verdient herziening waar het gaat om de juiste toerekening en kosten van infrastructuur aan de gebruikers. 3. Opmerkingen gerelateerd aan specifieke modaliteiten 3. 1. Wegvervoer 3. 1. 1. De Commissie wil in de eerste fase een heffings- systeem ontwerpen voor vrachtwagens en commercieel pas- sagiersvervoer. Voorstellen tot invoering zijn reeds verschenen en becommentarieerd(2). (1) PB C 407 van 28. 12. 1998, blz. 17. (2) PB C 206 van 7. 7. 1997, blz. 17. 28. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 116/31 3. 1. 2. Om diverse redenen lijkt het juist de invoering te koppelen aan het gebruik van geavanceerde elektronische systemen. Daaraan zijn op dit moment echter nog problemen verbonden. Het lijkt verstandig huidige apparatuur die zijn waarde heeft bewezen, daarvoor in de aanvang te gebruiken. 3. 1. 3. De Commissie zegt in de aanhef van het Witboek dat zij wil komen tot een verdergaande harmonisatie van heffingsbeginselen in alle commerciële vervoerstakken. Heffin- gen op personenauto’s worden overgelaten aan de lid-staten. Hoewel het verkeer van personenauto’s op zich geen concur- rentieverstoring op de interne markt vormt, kan men zeggen dat dit vervoer een concurrent is van het openbaar vervoer en andere vormen van commercieel personenvervoer. Zij is zeker van belang in de „modal split” in het personenvervoer. Bovendien heeft het personenvervoer een groot aandeel in het gebruik van de weginfrastructuur en de daarmee verbonden externe kosten. Als de toerekening van een flink deel van de externe kosten niet plaatsvindt, is het de vraag of de doelstelling t. a. v. bijvoorbeeld het terugdringen van milieuschade wel gehaald wordt. Hoewel de Commissie zegt dat de op te leggen infrastructuurkosten niet automatisch in de transportprijzen tot uiting zullen komen, doordat bedrijven het gebruik van infrastructuur zullen wijzigen, lijkt dat zeker in fase 1 en 2 niet te vermijden. 3. 4. Luchtvaart Zoals bekend heeft de Commissie een voorstel voor 3. 4. 1. een richtlijn over luchthavengelden ingediend(2). Daarin wordt ingegaan op de uitgangspunten waarop de heffingen gebaseerd zijn: een juiste verhouding tot de kosten, transparantie en non-discriminatie. De luchtvaart kent momenteel nog enkele afwijkingen t. a. v. andere modaliteiten. Zo is vliegtuigbrandstof vrijgesteld van accijnsheffing. Tevens is internationaal verkeer door de lucht (ook tussen de lid-staten van de Unie) vrijgesteld van BTW op tickets. Er moet worden onderzocht of de belastingvrijstelling voor vliegtuigbrandstof en de vrijstelling van BTW-heffing op tickets afgeschaft kunnen worden. 3. 4. 2. De mogelijkheid om uitlaatgassen te belasten ter vervanging van accijnsheffing op vliegtuigbrandstof, zou kun- nen worden onderzocht. Deze heffing zou geïnd kunnen worden langs dezelfde weg als de kosten van de luchtverkeers- leiding, en zou kunnen leiden tot een verbetering van de technologie van motoren. 3. 4. 3. Bij de genoemde aanpak onder 3. 4 en 3. 4. 2 zal ernstig rekening gehouden moeten worden met vigerende internationale conventies zoals bijvoorbeeld zijn afgesloten in ICAO-verband. 3. 2. Railvervoer 3. 5. Zeevaart 3. 2. 1. Er wordt door de Europese Commissie momenteel een ontwerprichtlijn opgesteld betreffende railinfrastructuur heffingen(1). Men hoopt dit voorstel in fase 1 aangenomen te zien door de Raad. In de tweede fase wil de Commissie de externe kosten in rekening brengen. Omdat de implementatie van de Richtlijn uit 91/440/EEG inzake liberaliseringsmaatre- gelen op spoorweggebied moeizaam verloopt, is het maar de vraag in hoeverre de opzet van de Commissie slaagt. De daarin genoemde verbeterde marktwerking van de spoorwegen vormt, met passende investeringen in de Europese spoorwegin- frastructuur, een belangrijke basis voor een toekomstige verbe- tering van de concurrentiepositie van de spoorwegen in het Europese goederenvervoer. 3. 3. Binnenvaart 3. 3. 1. Volgens de Europese Commissie leiden de huidige heffingssystemen voor onder meer infrastructuren in de bin- nenvaart niet tot ernstige concurrentieverstoringen, omdat volgens haar de kosten relatief gering zijn en de heffing relatief laag. Derhalve hebben verdere hervormingen geen prioriteit. Dat komt goed uit omdat ingevolge de Akte van Mannheim geen heffingen op de Rijn mogen worden toegepast. Een eventuele invoering van infrastructuurheffingen maakt het nodig deze Akte aan te passen. Een complicerende factor is dat Zwitserland — verdragspartij in de Akte — geen lid is van de EU. De Commissie moet in de derde fase met voorstellen ter zake komen. 3. 5. 1. zeehavens. De infrastructuur van de zeevaart omvat vooral de 3. 5. 2. In het Groenboek Havens en Maritieme Infrastruc- tuur(3) is het Raamwerk voor havengeldheffingen aangeduid met het oogmerk gelijkwaardige concurrentie tussen de EU havens mogelijk te maken. Een raamwerk voor te heffen havengelden kan pas ontwikkeld worden wanneer bekend is waar en welke publieke financiering van havens aan de orde is en welke staatssteun gegeven wordt. Bovendien zal de transparantie van de boekhouding van de havens moeten worden vergroot. 3. 5. 3. Interessant is dat de Commissie nu van mening is dat de kosten van investeringen in de haven infrastructuur op de directe gebruikers verhaald moeten worden. Naast de haveninfrastructuur kent de zeevaart andere infrastructuur zoals wereldomvattende navigatiesystemen. Instellen van minimum kwaliteitseisen aan brandstof en het heffen van milieubelastingen op brandstof zijn nadere doelstel- lingen van de Commissie in de tweede fase. Daarbij moet wel worden bedacht dat d. m. v. internationale ISO-normen reeds minimumeisen t. a. v. de kwaliteit van scheepsbrandstoffen worden gesteld en dat door de IMO in bijlage VI bij het Marpol-verdrag reeds maxima t. a. v. het zwavelgehalte van scheepsbrandstoffen zijn vastgelegd. Regionale milieuheffin- gen op brandstoffen in de zeevaart zijn in feite verbruiks- belastingen en zouden daarom alleen op verbruik binnen de (1) COM(1998) 480 def. van 22. 7. 1998. (2) PB C 73 van 9. 3. 1998, blz. 38. (3) PB C 407 van 28. 12. 1998, blz. 17. C 116/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 1999 territoriale wateren van de lid-staten opgelegd kunnen worden. Verreweg het grootste gedeelte van het internationale zeever- voer — zelfs van het zeevervoer tussen de EU-lid-staten — vindt echter op internationale of buitenlandse wateren plaats. 3. 5. 4. internationale verdragen. (1) Een en ander moet worden bezien in het kader van 3. 5. 5. Het ESC wijst erop dat de recente ontwerprichtlijn betreffende havenontvangstfaciliteiten voor scheepsafval voor- ziet in verplichte afgifte van scheepsafval en in de betaling van bijdragen daarvoor. Ten einde een betere coördinatie te bereiken wordt voorgesteld dat het uiteindelijke heffings- systeem voor het gebruik van de havenontvangstfaciliteiten gebaseerd is op de algemene beginselen van het Witboek voor het in rekening brengen van de kosten van de vervoersinfra- structuur. 4. Bijzondere opmerkingen Het 4. 1. is van belang dat vertegenwoordigers van de relevante overkoepelende organisaties deelnemen aan de be- raadslagingen van het Comité dat de Commissie helpt bij de werkzaamheden in de verschillende fasen van ontwikkeling. 4. 2. Alhoewel de Commissie de heffingsystematiek van de verschillende vervoersmodaliteiten in drie fasen wil doorvoe- ren, is het gewenst met het oog op een gelijke behandeling van de vervoerstakken tot een uniforme gelijktijdige doorvoering van de heffingsprincipes te komen, waarbij deze doorvoering zoveel mogelijk aan de bron dient plaats te vinden. Met betrekking tot lucht- en zeevaart dient opgemerkt te worden dat rekening moet worden gehouden met mondiale karakter van de vervoermodaliteiten. (1) Zie onder meer Marpol-verdrag. Brussel, 24 februari 1999. 4. 3. Een punt van aandacht is dat voorzichtigheid geboden is bij kostenberekening bij een imperfecte markt, omdat die nooit geheel juist kan zijn. Zo zou bijvoorbeeld bij de spoorwegen het volledig implementeren van de Richtlijn 91/440/EEG de hoogste prioriteit moeten hebben. 4. 4. In verband met een juiste toerekening van kosten van infrastructuur aan gebruikers is een grondige herziening van het Europese staatssteunbeleid voor de vervoersector gewenst, rekening houdend met de doelstellingen van het Europese beleid op andere terreinen en met het oog op een goed functionerende maatschappij, ook in de toekomst. 4. 5. Een punt van zorg is dat er bij de toerekening van de kosten aan de gebruiker rekening mee moet worden gehouden dat een van de grondbeginselen in Europa, n. l. het recht van vrij verkeer van personen en goederen, geen geweld wordt aangedaan. 5. Conclusie Het onderhavige Witboek van de Commissie verdient 5. 1. steun op grond van het uitgangsprincipe „de gebruiker betaalt alle kosten die hij veroorzaakt”. 5. 2. Volgens de mening van het Comité kan dit principe eerst worden doorgevoerd als er sprake is van een gedegen inzicht in de relatieve waardering van de onderscheiden kostenelementen en van een level playing field voor alle vervoerstakken. Het Comité is van mening dat, alvorens over te gaan 5. 3. tot introductie van het principe „de gebruiker betaalt”, er duidelijkheid moet bestaan over de inkomstenneutraliteit en de manier waarop deze gestalte krijgt. 5. 4. Met betrekking tot de zee- en luchtvaart wijst het Comité nog eens uitdrukkelijk op het mondiale karakter van deze vervoerstakken, waarbij besluitvorming op het onderhavi- ge gebied mede in internationale conventies dient plaats te vinden. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI 28. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 116/33 BIJLAGE bij het advies van het Economisch en Sociaal Comité De volgende wijzigingsvoorstellen, die tijdens het debat zijn verworpen, hebben meer dan een kwart van de stemmen behaald: Paragraaf 3. 1. 3 Na de zin „Bovendien heeft het personenvervoer. daarmee verbonden externe kosten” een als volgt luidende nieuwe zin invoegen: „Gezien de doelstelling van de Commissie om het gebruik van milieuvriendelijke vervoermiddelen te bevorderen is het onbegrijpelijk dat privé-auto’s niet zijn opgenomen in de plannen voor toerekening van de infrastructuurkosten. ” Motivering Met deze wijziging wordt het betoog van de rapporteur ondersteund en wordt iets duidelijker weergegeven wat het kernprobleem is. Uitslag van de stemming Vo´ o´ r: 27, tegen: 68, onthoudingen: 10. Paragraaf 3. 1. 3 De tekst van de paragraaf na de tweede zin te vervangen door: „Studies van de Europese Commissie tonen aan dat vrachtwagens een aanzienlijk deel van de door hen veroorzaakte kosten niet zelf dragen. Deze vervoerstak heeft een belangrijk aandeel in het gebruik van de weginfrastructuur en de daarmee verbonden externe kosten. Die kosten dienen daarom in rekening te worden gebracht om enerzijds recht te doen aan het beginsel van eerlijke vergoedingen en anderzijds de in het vooruitzicht gestelde vermindering van de milieuschade te kunnen realiseren. ” Motivering In paragraaf 3. 1 gaat het om maatregelen voor vrachtwagens en commercieel passagiersvervoer, waarbij een heffingssysteem voor deze vervoerstakken moet worden uitgewerkt (par. 3. 1. 1) en geavanceerde elektronische tolsystemen moeten worden ingevoerd (par. 3. 1. 2). In paragraaf 3. 1. 3 gaat het over schade en kosten die personenauto’s veroorzaken en worden daaruit conclusies getrokken. Dat is om tweeërlei reden onjuist: a) het Witboek van de Commissie over eerlijke vergoeding voor infrastructuurgebruik betreft vrachtwagens en commercieel passagiersvervoer en niet personenauto’s; paragraaf 3. 1. 3 gaat daarentegen juist uitsluitend over personenwagens; b) in paragraaf 3. 1 gaat het over het wegvervoer en daarin wordt aan vrachtwagens en commercieel passagiersver- voer, waarvoor de Commissie maatregelen voorstelt, verder geen aandacht besteed. Uitslag van de stemming Vo´ o´ r: 27, tegen: 46, onthoudingen: 7


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) i syfte att införa regler för förvaltningsbolag och förenklade prospekt"

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
approximation of laws
business management
financial legislation
investment company
securities

formats: html pdf print

text: 28. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 116/1 II (Förberedande rättsakter) EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) i syfte att införa regler för förvaltningsbolag och förenklade prospekt” (1999/C 116/01) Den 16 oktober 1998 beslutade rådet att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 11 februari 1999. Föredragande var Malcolm Levitt. Vid sin 361:a plenarsession den 23–24 februari 1999 (sammanträdet den 24 februari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 68 röster för och 5 röster emot. 1. Inledning I direktiv 85/611/EEG(1) om företag för kollektiva 1. 1. investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) infördes principen om ömsesidigt godkännande för företag för kollek- tiva investeringar (d. v. s. på grundval av denna princip kan produkter som auktoriserats i ett medlemsland säljas inom den inre marknaden utan auktorisation från annan medlemsstat). Företag för kollektiva investeringar har nu upprättats i alla medlemsstater; före antagandet av direktivet 1985 var de däremot inte lika vanliga. Direktivets genomslagskraft har dock begränsats av att principen om ömsesidigt godkännande endast gäller för investeringar i överlåtbara värdepapper (i synnerhet aktier och obligationer) som noteras på börsen eller liknande reglerad marknad. Förslaget syftar till att behålla de grundläggande principerna från direktivet om fondföretag men att utvidga direktivets räckvidd. Den föreslagna lagstiftningsramen skulle innebära ett 1. 1. 1. säkert skydd för individuella investerare genom att fastställa standarder för både investeringsprodukterna och förvaltnings- bolagen. Vad gäller produkterna skulle de föreslagna bestäm- melserna säkerställa att allmänhetens pengar investerades i kvalificerade tillgångar och att krav på riskspridning respekte- rades. Angående portföljförvaltningsbolagen skulle förslaget innebära stränga bestämmelser för marknadstillträde, verksam- hetsvillkor och tillsyn. Två ändringsdirektiv har lagts fram(2). Detta yttrande 1. 1. 2. är inriktat på det förslag som rör den finansiella mellanhand som förvaltar fondföretagen (förvaltningsbolag). Förslaget in- nehåller samordnade bestämmelser om marknadstillträde, verksamhetsvillkor och adekvat skydd som förvaltningsbola- gen måste rätta sig efter. En sådan samordning skulle möjliggö- ra ett liknande system grundat på principen om ömsesidigt godkännande som existerar för andra finansiella tjänster, öka investerarskyddet samt göra det möjligt för förvaltningsbolag att tillhandahålla kollektiva förvaltningstjänster och portfölj- förvaltningstjänster till både privata och institutionella investe- rare inklusive pensionsfonder. (1) EGT L 375, 31. 12. 1985, s. 3. (2) KOM(1998) 449 slutlig och KOM(1998) 451 slutlig. C 116/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 1999 2. Sammanfattning av innehållet i kommissionens doku- ment 3. 2. Nationalitet Det föreslagna direktivet innehåller förslag om föl- 2. 1. jande: — Villkor för att starta verksamhet. — Fondernas nationalitet. — Förvaltningsbolagens verksamhet. — Delegering. — Etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster. — Information till investeraren och bestämmelser för fören- klade prospekt. 2. 2. Enligt kommissionen syftar förslaget i stora drag till att ge förvaltningsbolag för fondföretag möjlighet att erhålla ett EU-pass vilket tillåter dem att etablera filialer i andra medlemsstater och att bedriva verksamhet inom EU enligt friheten att tillhandahålla tjänster; det skulle ändra de nuva- rande restriktioner som hindrar förvaltningsbolag från att bedriva annan verksamhet än förvaltning av tillgångar för värdepappersfonder och investeringsbolag. I framtiden kom- mer sådana företag att utöver samlad portföljförvaltning även tillåtas tillhandahålla individuella portföljförvaltningstjänster för enskilda privata eller institutionella investerare, till exempel pensionsfonder, samt viss specifik verksamhet vid sidan av kärnaktiviteten som är kopplad till denna. I förslaget fastställs villkor för överlåtande av verksamhet till tredje part. Man avser att modernisera informationsdokumenten till investerarna i synnerhet genom införandet av förenklade prospekt. Det befintliga direktivet om fondföretag innehåller inga harmonise- rade bestämmelser för marknadstillträde, inga adekvata före- skrifter och inte heller några bestämmelser för upprättande av filialer eller frihet tillhandahålla tjänster. för förvaltningsbolag att I stora drag välkomnas idén i förslaget. Själva texten är 2. 3. dock oklar i många hänseenden och verkar dessutom strida mot principen om ömsesidigt erkännande inom den inre marknaden. Dessa punkter förklaras närmare i punkt 3 nedan. ”Förvaltningsbolag” skall syfta på ett företag vars vanliga verksamhet består i att förvalta värdepappersfonder och inve- steringsbolag; ett förvaltningsbolags hemland skall syfta på den medlemsstat inom vars territorium förvaltningsbolagets stadgeenliga säte är beläget (artiklarna 1a. 2 och 1a. 3). När det gäller fondföretag som är bildade som värdepappersfonder är hemlandet den medlemsstat där förvaltningsbolagets stadgeen- liga säte är beläget (artiklarna 1a och 5a), medan hemlandet för ett fondföretag som är bildat som investeringsbolag är den medlemsstat där investeringsbolagets stadgeenliga säte är beläget (artiklarna 1a och 5b). Denna åtskillnad är förvirrande eftersom den skulle kunna ge upphov till olika tillträdesrättig- heter runtom i EU och inom länderna. Åtskillnaden förklaras inte heller i eller rättfärdigas emellertid inte i motiveringen eller i artiklarna i direktivet. förslaget, Olika medlemsstater har olika strukturer och tillsyns- 3. 2. 1. förfaranden för fondföretagen, vilka fungerar bra i praktiken. Dessa olika strukturer och tillsynsförfaranden skulle gagnas av principen om ömsesidigt erkännande som är en grundläggande hörnsten för finansiella tjänster inom den inre marknaden. Det finns dock ett antal nackdelar med förslaget: — Förslaget till direktiv syftar till att skapa olika standarder för olika fondstrukturer och risker, vilket diskriminerar olika slags fonder. — Eftersom en fond är uppbyggd som ett bolag bör den kunna förvalta fonder på gränsöverskridande basis. I enlighet med utkastet till direktiv har företaget inte längre denna frihet att tillhandahålla tjänster i en annan medlems- stat där en fond kan vara bildad som en värdepappersfond och således falla under den nationella lagstiftningen. I stället för att stärka den inre marknaden för finansiella tjänster, löper förslaget alltså risken att få motsatt verkan i detta särskilda fall. 3. Särskilda kommentarer 3. 3. Förvaltningsbolagens verksamhet 3. 1. Villkor för att bedriva verksamhet artiklarna 1a. 2 och 5. 2) (ändringsförslag till Definitionen av ”förvaltningsbolag” är förvirrande eftersom termen verkar ha olika betydelser i olika sammanhang, till exempel ”förvaltare av investeringsfonder eller värdepappers- fonder” och ”bemyndigad förvaltare av investeringsbolag”. Dessutom är det oklart om ”investeringsförvaltare” är detsam- ma som ”tillgångsförvaltare”. Artikel 5. 2 andra punkten hänvisar till en lista över förvalt- ningsbolagens ”verksamhet” som bifogas direktivet som en ny bilaga 2. Syftet med denna lista är oklart. Dessutom anser kommittén att den inte bör betraktas som fullständig eftersom den inte ger utrymme för flexibilitet för att kunna ta hänsyn till olika marknadsförhållanden och hindrar förvaltare från att utföra annan verksamhet än den som omfattas av listan, men som ändå inte strider mot deras roll som fondförvaltare. Det bör dessutom tydligt framgå att ett förvaltningsbolag inte skall förväntas utföra alla verksamheter som upptas i bilaga 2. 28. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 116/3 3. 4. Delegering lämpligt sätt. I synnerhet bör de uppfylla följande villkor: Den föreslagna artikeln 5g hindrar förvaltningsbolagen att överlåta förvaltning av tillgångar till personer med kvalificerat innehav i förvaltningsbolagets kapital, vilket skulle innebära att en värdepappersfond inte kan delegera till ett moderbolag. 3. 4. 1. Tillvägagångssättet varierar avsevärt i Europa. I vissa medlemsstater är förvaltningsbolaget juridiskt förpliktat att bedriva förvaltningsverksamhet av tillgångar eller fondbokfö- ring, medan sådan verksamhet i andra länder kan delegeras till tredje part, inklusive delegering till förvaltningsbolagets moderbolag. 3. 4. 2. Dessa olika strukturer fungerar bra och erbjuder ett effektivt investerarskydd. Varje medlemsland har antagit bestämmelser för att handskas med potentiella intressekonflik- ter och nationella tillsynsmyndigheter ser till att dessa bestäm- melser respekteras. 3. 4. 3. Kommittén anser därför att det inte finns behov av ett direktiv som kommer i konflikt med dessa välfungerande bestämmelser. Däremot, om det är nödvändigt att säga någon- ting över huvud taget, bör man i stället fastställa allmänna principer. Till exempel skulle det kunna vara krav på att ett förvaltningsbolag i förväg underrättar den behöriga myndighe- ten i medlemsländer där förvaltningsbolag är tillåtna att delegera till tredje part i syfte att förbättra verksamhetens effektivitet, och att delegering inte får ske till personer vars intresse kan kollidera med förvaltningsbolagets. 3. 5. Etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster De föreslagna artiklarna 6, 6a och 6b fastställer principen att, så snart ett förvaltningsbolag auktoriserats av sitt hemland, det får utöva sin verksamhet i hela EU, antingen genom att etablera filialer eller enligt friheten att tillhandahålla tjänster, utan att omfattas av ytterligare auktorisation eller andra krav från medlemsstaternas sida. Kommittén välkomnar den vida mål- sättningen i förslaget. Trots att artikel 6a kräver att förvalt- ningsbolaget lämnar upplysningar till myndigheterna i hemlan- det innan det har rätt att etablera en filial, eller tillhandahålla tjänster i värdländerna, föreskriver artikel 6b att förvaltnings- lämnar upplysningar till värdlandet vilket verkar bolaget onödigt omständligt. 3. 6. Förvaringsinstitut Förvaringsinstitut utgör en central del av investerings- och fondförvaltningen och bör auktoriseras och struktureras på ett — Det måste vara ett kreditinstitut, ett investeringsbolag eller ett organ som av medlemsstaten i fråga bemyndigats att förvara finansiella tillgångar. — För att kunna uppfylla de åtaganden som dess uppdrag medför, måste förvaringsinstitutet förfoga över eget kapital i proportion till de tillgångar i fondföretag som det förvaltar. — Förvaringsinstitutet måste kunna förse förvaltningsbolaget eller andra investerare som begär det med ett dokument som utfärdats av förvaringsinstitutets revisor och som intygar att de lagstadgade villkor är uppfyllda som gäller för verksamheten i det land där förvaringsinstitutet är etablerat. Alla dessa villkor är också tillämpliga på andra inrättningar till vilka förvaringsinstitutet har anförtrott uppgiften att förvara utländska finansiella tillgångar som utgör en del av fondföreta- gens tillgångar. I direktivet om fondföretag fastställs att förvarings- 3. 6. 1. institut måste etableras i samma medlemsstat som fonden. Detta innebär att förvaringsinstituten inte har passrättigheter som gäller för hela unionen. Kommittén uppmuntrar komis- sionen att undersöka möjligheten att utvidga passrättigheterna så att dessa även omfattar förvaringsinstitut, utan att detta sker på bekostnad av adekvata tillsynsbestämmelser för investerar- skydd. 3. 7. Investerarskydd och förenklat prospekt (artilarna 27 och 28) Förslaget att införa ett förenklat prospekt innebär en möjlighet som länge önskats att förenkla den gränsöverskridande mark- nadsföringen av fonder, vilken tidigare hindrades av att man var tvungen att rätta sig efter ständigt ökande informationskrav bland medlemsstaterna. Det bör inte vara obligatoriskt att tillhandahålla förenklade prospekt. 4. Slutsatser 4. 1. Kommittén välkomnar i stora drag avsikten att utvidga principen om EU-pass till att även omfatta fondföretag, att göra det möjligt för dem att tillhandahålla både individuella och kollektiva portföljförvaltningstjänster, att bedriva annan verksamhet än portföljförvaltning och att ge ut förenklade prospekt. 4. 2. Förslaget är dock väldigt oklart vad gäller resonemang- et bakom olika status, nationalitet och marknadstillträde för fondföretag bildade som värdepappersfonder och fondföretag bildade som investeringsbolag. Utkastet till direktiv skapar olika standarder för olika strukturer, riskerar att diskriminera C 116/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 1999 i stället vissa typer av fonder samt begränsar friheten att tillhandahålla tjänster i andra medlemsstater till vissa slags fonder så att förslaget, för att stärka den inre marknaden för finansiella tjänster, löper risken att få motsatt effekt. Samman- fattningsvis riskerar förslaget att strida mot principen om ömsesidigt erkännande eftersom de olika strukturer som finns i dag anses vara fullt tillräckliga av respektive behöriga myndigheter. 4. 3. Kommittén anser dessutom att de begränsningar av delegering av förvaltning av tillgångar som föreslagits är onödiga. De befintliga strukturerna fungerar bra, erbjuder effektivt investerarskydd, lyder under bestämmelser beträffan- de potentiella intressekonflikter och accepteras av de nationella tillsynsmyndigheterna som ser till att dessa bestämmelser respekteras; på så sätt strider förslaget mot principen om ömsesidigt erkännande. Bryssel den 24 februari 1999. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Av denna bilaga framgår hur kommissionens förslag ändrar direktivet från 1985. Artikel i direktiv 85/611/EEG om fondföretag A¨ ndringar förslagna av kommissionen i KOM(1998) 451 slutlig Motivering Artikel 1 Lägg till en ny artikel 1a Definierar termer som förekommer i direktivet Artikel 4. 3 Ersätt med en ny punkt 3 Artiklarna 5 + 6 Ersätt med en ny artikel 5 Teknisk ändring till följd av de nya artiklarna 5, 5a och 5b Fastställer nya villkor för förvaltningsbolagens verksamhet (principen om ömsesidigt godkännande; kollektiv port- följförvaltning; individuell portföljförvaltning; verksamhet vid sidan av kärnverksamheten) Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 5a Fastställer kriterier för auktorisation av förvaltningsbolag Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 5b Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 5c Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 5d Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 5e Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 5f Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 5g Fastställer ytterligare kriterier för auktorisation (jämförbar med direktivet om investeringstjänster) Utvidgar ordningen för ömsesidighet i direktivet om investeringstjänster till att gälla även förvaltningsbolag utanför EU Krav på övervakning av fortsatt tillämpning av auktorisa- tionskriterierna Krav på övervakning av kvalificerat innehav i bolagets kapital A¨ lägger medlemsstaterna att utarbeta adekvata bestäm- melser för förvaltningsbolag Reglerar överlåtande av förvaltningsbolagens verksamhet till tredje part 28. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 116/5 Artikel i direktiv 85/611/EEG om fondföretag A¨ ndringar förslagna av kommissionen i KOM(1998) 451 slutlig Motivering Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 5h Förutser framtida förslag om ersättningssystem Artiklarna 5 + 6 Ersätt med en ny artikel 6 Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 6a Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 6b Låter etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster omfatta även förvaltningsbolag Behandlar utförligt anmälningsförfarandet vid etablering av filialer Behandlar utförligt anmälningsförfarandet för verksamhet utan hjälp av filialer Artiklarna 5 + 6 Lägg till en ny artikel 6c Fastställer värdländernas befogenheter Artikel 7 Inför en ny rubrik för att avskilja Avsnitt IIIa Formell ändring av text Artikel 27. 1 A¨ ndra ordalydelsen Inför obligatoriska förenklade prospekt Artikel 28. 1 Ersätt med en ny punkt 1 Artikel 29 A¨ ndra ordalydelsen i artikel 29 Artikel 30 A¨ ndra ordalydelsen i artikel 30 Artikel 32 A¨ ndra ordalydelsen i artikel 32 Artikel 33 Ersätt med en ny artikel 33 Artikel 35 A¨ ndra ordalydelsen i artikel 35 Artikel 46 Ersätt med en ny artikel 46 Artikel 47 Ersätt med en ny artikel 47 Artikel 52 Lägg till en ny artikel 52a Artikel 52 Lägg till en ny artikel 52b Teknisk ändring till följd av ändringar i artikel 27. 1 och fastställer förhandsvillkor för förenklat prospekt Teknisk konsekvens av införandet av det prospektet förenklade Teknisk konsekvens av införandet av det prospektet förenklade Teknisk konsekvens av införandet av det prospektet förenklade Krav på att erbjuda ett förenklat prospekt innan avtal ingås Teknisk konsekvens av införandet av det prospektet förenklade Fastställer anmälningsförfarandet för gränsöverskridande verksamhet för investeringsbolag Reglerar på vilket språk ett tillhandahållas i värdländerna förenklat prospekt skall Reglerar samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i värd- länderna vid gränsöverskridande verksamhet (som i direk- tivet om investeringstjänster) Reglerar samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i värd- länderna vid gränsöverskridande verksamhet (som i direk- tivet om investeringstjänster) Ser till att informationen i det fullständiga prospektet och i det förenklade prospektet stämmer överens Lägg till en ny punkt 1. 3 A¨ ndra punkt 1. 13 Lägg till två nya punkter 5 och 6 Bilaga 1 Lista A Bilaga 1 Bilaga Lägg till en ny lista C Lista över förhandsvillkor för det förenklade prospektet Ny bilaga 2 Anger den verksamhet som ingår i ”kollektiv portföljför- valtning” [Artikel 2 i det nya direktivet] O¨ vergångsbestämmelser och ”kontinuitetsbestämmelse”


title: PERGUNTA ESCRITA n. 464/99 do Deputado Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA Fiskeriavtal mellan EU och Argentina

eurovoc_concepts:
Argentina
agreement (EU)
fisheries policy
fishing agreement
fishing regulations
fishing rights
national law
settlement of disputes

text: C 348/76 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 12. 1999 administrativas que tinham a tarefa de controlar as explorações e que os bovinos foram introduzidos em Itália sem os controlos de lei, inclusivamente após o caso das chamadas «vacas loucas». Após a nossa intervenção muitas cabeças foram abatidas mas, anteriormente, muitas acabaram por ser servidas às nossas mesas. Foi a Comissão informada pelas autoridades italianas deste caso que envolve outros países da União? Que medidas pretende tomar? (1) JO C 21 de 22. 1. 1998, p. 31. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissão (20 de Abril de 1999) De acordo com os dados apresentados pelo Senhor Deputado, tratar-se-ia de movimentos ilegais de animais vivos provenientes de vários Estados-membros com destino a Itália (Sicília). A Comissão não recebeu informações das autoridades italianas sobre o assunto. Foram, no entanto, detectados problemas relativos à estrutura dos serviços veterinários na Calábria e na Sicília, em missão recentemente realizada nestas regiões para o controlo da brucelose nos pequenos ruminantes, tendo sido solicitado às autoridades italianas que tomassem as medidas necessárias para resolver o problema. Em próxima reunião do Comité Veterinário Permanente, será incluído na ordem de trabalhos um ponto destinado a obter esclarecimentos dos representantes dos Estados-membros em causa. (1999/C 348/095) PERGUNTA ESCRITA P-0464/99 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) à Comissão (24 de Fevereiro de 1999) Objecto: Acordo de pesca UE-República da Argentina Face à gravidade da evolução das relações entre a União Europeia e a República da Argentina no sector da pesca, na sequência das alterações ocorridas na regulamentação adoptada por este país em matéria de pesca e que constitui uma violação manifesta das condições estabelecidas no quadro do presente Acordo de pesca UE- -Argentina, tal como reconhecido, aliás, pela própria Comissão Europeia, e na perspectiva da próxima reunião da Comissão Mista UE-Argentina, prevista para os dias 4 e 5 de Março, poderia a Comissão dar a conhecer, com carácter de urgência, as medidas que tenciona adoptar para defender os interesses comunitários em matéria de pesca, seriamente afectados pelas mudanças regulamentares operadas pela legislação argentina em contradição com o acordado nas normas internacionais que sobre a mesma prevalecem, como é o caso do acordo de pesca UE-Argentina? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissão (30 de Março de 1999) A Comissão reagiu logo que teve conhecimento das alterações no quadro jurídico argentino a que se refere o Senhor Deputado, nomeadamente por carta ao Subsecretário das pescas argentino em que marcou o seu desacordo tanto no respeitante aos processos como ao conteúdo das medidas. A Comissão convocou ainda a Comissão Mista Comunidade/Argentina, que se reuniu em 4 e 5 de Março de 1999 em Buenos Aires. A reunião foi essencialmente dedicada a esta questão. Aliás, a pedido do Parlamento, a Comissão apresentou um relatório aos membros da Comissão Pescas em 15 e 16 de Março de 1999


title: Forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i Associeringsrådet vedrørende Republikken Bulgariens associering med Fællesskabets programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) og programmerne for forskning og uddannelse (1998-2002) - (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU programme
EU research policy
technological change

text: 15. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/1 II (Forberedende retsakter) KOMMISSIONEN Forslag til R(cid:138)DETS AFGØRELSE af … om Fællesskabets holdning i associeringsr(cid:229)det vedrørende Republikken Bulgariens associering med Fællesskabets programmer inden for forskning, teknologisk udvikling og forskning og uddannelse demonstration (1998–2002) og programmerne inden for (1998–2002) (1999/C 106/01) (EØS-relevant tekst) KOM(1999) 84 endelig udg. — 99/0060(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 25. februar 1999) R(cid:138)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 M sammen- holdt med artikel 228, stk. 3, første afsnit, ifølge artikel 2 i tillægsprotokollen til Europaaftalen skal vilk(cid:229)rene og betingelserne for Bulgariens del- tagelse i de aktiviteter, der henvises til i artikel 1, fast- lægges af associeringsr(cid:229)det; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra følgende betragtninger: Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater p(cid:229) den ene side og Republikken Bulgarien p(cid:229) den anden side tr(cid:229)dte i kraft den 1. februar 1995; ifølge artikel 1 i tillægsprotokollen til Europaaftalen kan Bulgarien deltage i Fællesskabets rammeprogram- mer, særprogrammer, projekter og andre foranstaltnin- ger inden for forskning og teknologisk udvikling; Europa-Parlamentet og R(cid:229)det for Den Europæiske Union har ved afgørelse nr. …/…/EF vedtaget et ram- meprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demon- stration (1998–2002) (1), følgende benævnt »femte rammeprogram«; i det R(cid:229)det for den Europæiske Union har ved afgørelse nr. …/…/Euratom vedtaget et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998–2002) (2), i det føl- gende benævnt »femte Euratom-rammeprogram« — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Den holdning, Fællesskabet skal indtage i det associe- ringsr(cid:229)d, der er oprettet ved Europaaftalen mellem De (1) EFT L … (2) EFT L … C 106/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 4. 1999 Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater p(cid:229) den ene side og Republikken Bulgarien p(cid:229) den anden side, med hensyn til Republikken Bulgariens deltagelse i femte rammeprogram og femte Euratom-rammepro- gram, fremg(cid:229)r af vedlagte udkast til associeringsr(cid:229)dets afgørelse. Udfærdiget i … P(cid:229) R(cid:229)dets vegne … Formand 15. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/3 Udkast til AFGØRELSE Nr. …/… TRUFFET AF ASSOCIERINGSR(cid:138)DET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater p(cid:229) den ene side og Republikken Bulgarien p(cid:229) den anden side den … om vilk(cid:229)rene og betingelserne for Bulgariens deltagelse i Fællesskabets programmer inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002) og programmerne inden for forskning og uddannelse (1998–2002) ASSOCIERINGSR(cid:138)DET HAR — under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater p(cid:229) den ene side og Republikken Bulgarien p(cid:229) den anden side (1), under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater p(cid:229) den ene side og Republik- ken Bulgarien p(cid:229) den anden side (2), vedrørende Bulgariens deltagelse i Fællesskabets pro- grammer, særlig artikel 1 og 2, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge artikel 1 i ovennævnte tillægsprotokol kan Bulgarien deltage i Fællesskabets ramme- programmer, særprogrammer, projekter og andre foranstaltninger inden for forskning og teknologisk udvikling; Det Europæiske R(cid:229)d konkluderede p(cid:229) sit møde i Luxembourg den 12. og 13. december 1997, at visse fællesskabsprogrammer (f. eks. inden for forskning) skal (cid:229)bnes for ansøger- landene, s(cid:229) de kan gøre sig bekendt med EU’s politikker og arbejdsmetoder; i den forbin- delse forventes hvert ansøgerland selv at yde et finansielt bidrag, som gradvis vil blive for- højet (om nødvendigt kan der ydes tilskud til ansøgerlandenes bidrag gennem Phare); ifølge ovennævnte konklusioner bør ansøgerlandene endvidere for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de punkter, der vedrører dem, kunne deltage som observatører i de udvalg, der bist(cid:229)r Kommissionen i gennemførelsen af de programmer, som ansøgerlandene bidrager finansielt til; Europa-Parlamentet og R(cid:229)det for Den Europæiske Union har ved afgørelse nr. …/…/EF vedtaget et rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002), i det følgende benævnt »femte ram- meprogram«; R(cid:229)det for Den Europæiske Union har ved afgørelse nr. …/…/Euratom vedtaget et ramme- program for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddan- nelse (1998–2002), i det følgende benævnt »femte Euratom-rammeprogram«; ifølge artikel 2 i ovennævnte tillægsprotokol skal vilk(cid:229)rene og betingelserne for Bulgariens deltagelse i de aktiviteter, der henvises til i artikel 1, fastlægges af associeringsr(cid:229)det — (1) EFT L 358 af 31. 12. 1994, s. 3. (2) EFT L 317 af 30. 12. 1995, s. 25. C 106/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 4. 1999 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 inden for Bulgarien kan deltage i særprogrammerne under rammeprogrammet for Det Europæiske indsats Fællesskabs teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002), i det følgende benævnt »femte rammeprogram«, og i særprogrammerne under det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998–2002), i det følgende benævnt »femte Euratom-ramme- program«, i henhold til de vilk(cid:229)r og betingelser, der er fastsat i bilag I, II og III, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. forskning, Denne afgørelse gælder i det femte rammeprograms og det femte Euratom-rammeprograms løbetid. Artikel 2 Afgørelsen træder i kraft den første dag i m(cid:229)neden efter dens vedtagelse. Artikel 3 Udfærdiget i … P(cid:229) associeringsr(cid:229)dets vegne … Formand 15. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/5 BILAG I VILK(cid:138)R OG BETINGELSER FOR BULGARIENS DELTAGELSE I SÆRPROGRAMMERNE UNDER FEMTE RAMMEPROGRAM OG FEMTE EURATOM-RAMMEPROGRAM 1. Forskningsforetagender hjemmehørende i Bulgarien kan deltage i alle særprogrammerne under femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram. Bulgarske videnskabsfolk og forsknings- foretagender kan deltage i Det Fælles Forskningscenters aktiviteter. Ved »forskningsforetagender« forst(cid:229)s i denne afgørelse bl. a. : universiteter, forskningsorganisatio- ner, erhvervsvirksomheder, herunder sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, og fysiske personer. 2. Deltagelsen indebærer følgende: — Deltagelse af forskningsforetagender hjemmehørende i Bulgarien i gennemførelsen af alle sær- programmer under femte rammeprogram i overensstemmelse med de betingelser og vilk(cid:229)r, der er fastsat i »regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik p(cid:229) gennemførelse af Det Euro- pæiske Fællesskabs femte rammeprogram«. — Deltagelse af forskningsforetagender hjemmehørende i Bulgarien i gennemførelsen af alle sær- programmer under femte Euratom-rammeprogram i overensstemmelse med de betingelser og vilk(cid:229)r, der er fastsat i »regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning med henblik p(cid:229) gennemførelse af det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom)«. — Finansielle bidrag fra Bulgarien til budgetterne for programmerne under femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram baseret p(cid:229) forholdet mellem Bulgariens bruttonationalpro- dukt og summen af Den Europæiske Unions medlemsstaters og Bulgariens bruttonationalpro- dukter. 3. Forskningsforetagender hjemmehørende i Bulgarien, som deltager i Fællesskabets forskningspro- grammer, har med hensyn til ejendomsret, udnyttelse og formidling af oplysninger og intellektuel ejendomsret, der fremkommer som følge af en s(cid:229)dan deltagelse, samme rettigheder og pligter som forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet, jf. bilag II. 4. Det relevante underudvalg, der er nedsat af associeringsr(cid:229)det i henhold til Europaaftalen, fører til- syn med og evaluerer gennemførelsen af denne afgørelse. 5. Bulgariens finansielle bidrag i forbindelse med dets deltagelse i særprogrammerne fastsættes i for- hold til og som tillæg til det beløb, der hvert (cid:229)r er til r(cid:229)dighed p(cid:229) Den Europæiske Unions alminde- lige budget til forpligtelsesbevillinger til dækning af Kommissionens finansielle forpligtelser hid- rørende fra enhver form for arbejde, der er nødvendigt for gennemførelse, forvaltning og drift af disse programmer. — Den proportionalitetsfaktor, der danner grundlag for Bulgariens bidrag, fremkommer ved at udregne forholdet mellem Bulgariens bruttonationalprodukt, angivet i markedspriser, og sum- men af bruttonationalprodukterne, angivet i markedspriser, for medlemsstaterne i Den Europæ- iske Union og Bulgarien. Dette forhold udregnes p(cid:229) grundlag af de seneste statistiske oplysnin- ger vedrørende samme (cid:229)r fra De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat), der er til r(cid:229)dighed p(cid:229) det tidspunkt, hvor det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions alminde- lige budget offentliggøres. — For at lette Bulgariens deltagelse i særprogrammerne gennemføres betalingen af landets bidrag som følger: 1. (cid:229)r af 5. RP: Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med det foreg(cid:229)ende led, multipliceret med 0,4. C 106/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 4. 1999 2. (cid:229)r af 5. RP: Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med det foreg(cid:229)ende led, multipliceret med 0,6. 3. (cid:229)r af 5. RP: Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med det foreg(cid:229)ende led, multipliceret med 0,8. 4. (cid:229)r af 5. RP: Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med det foreg(cid:229)ende led. — Betingelserne for Fællesskabets finansielle bidrag er fastlagt i bilag … til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgørelse nr. …/…/EF og i bilag III til R(cid:229)dets afgørelse nr. …/…/Euratom. — Betingelserne for Bulgariens finansielle bidrag er fastlagt i bilag III. 6. Uden at dette berører bestemmelserne i punkt 3, har forskningsforetagender hjemmehørende i Bul- garien, som deltager i femte rammeprogram og i femte Euratom-rammeprogram, samme kontrakt- lige rettigheder og forpligtelser som forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet, idet der tages hensyn til Fællesskabets og Bulgariens gensidige interesser. Vilk(cid:229)rene for indsendelse og evaluering af forslag og for tildeling og indg(cid:229)else af kontrakter under Fællesskabets programmer er de samme for bulgarske forskningsforetagender som for forsknings- foretagender hjemmehørende i Fællesskabet, idet der tages hensyn til Fællesskabets og Bulgariens gensidige interesser. N(cid:229)r der udvælges bedømmere eller eksperter til Fællesskabets programmer for forskning, teknolo- gisk udvikling og demonstration, tages bulgarske eksperter i betragtning p(cid:229) linje med eksperter fra Fællesskabet, og bulgarske eksperter kan deltage i r(cid:229)dgivende grupper og andre r(cid:229)dgivende orga- ner, der bist(cid:229)r Kommissionen ved gennemførelsen af femte rammeprogram og femte Euratom-ram- meprogram. Et bulgarsk forskningsforetagende kan være koordinator for et projekt p(cid:229) samme vilk(cid:229)r som fore- tagender fra Fællesskabet. I overensstemmelse med Fællesskabets finansforordning indeholder kon- trakter, der indg(cid:229)s med eller af bulgarske forskningsforetagender, bestemmelser om kontrol- og revisionsforanstaltninger, der gennemføres af Kommissionen og Revisionsretten eller under disses ansvar. Der kan foretages en regnskabsrevision med det form(cid:229)l at kontrollere s(cid:229)danne foretagen- ders indtægter og udgifter i forbindelse med deres kontraktlige forpligtelser over for Fællesskabet. Af hensyn til samarbejdet og den gensidige interesse yder de relevante bulgarske myndigheder enhver rimelig og gennemførlig bistand, der m(cid:229)tte være nødvendig eller hensigtsmæssig under de givne omstændigheder, ved gennemførelsen af s(cid:229)danne kontrol- og revisionsforanstaltninger. 7. Inden for rammerne af gældende bestemmelser gør Fællesskabet og Bulgarien deres bedste for at lette flytning og ophold for forskningsmedarbejdere, der deltager i aktiviteter i Bulgarien og Fælles- skabet i medfør af denne afgørelse, samt for at lette grænseoverskridende transport af varer, der skal anvendes i s(cid:229)danne aktiviteter. Aktiviteter i henhold til denne afgørelse er fritaget for direkte og indirekte skatter, toldafgifter, import- og eksportforbud og restriktioner fra bulgarsk side for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r varer og tjenesteydel- ser, der skal anvendes som led i aktiviteterne. 8. Bulgarske repræsentanter deltager for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de punkter, der vedrører dem, som observatø- rer i programudvalgene under femte rammeprogram og i det r(cid:229)dgivende udvalg under femte Eura- tom-rammeprogram. Disse udvalg træder sammen uden de bulgarske repræsentanter, n(cid:229)r der afhol- des afstemning. Bulgarien underrettes om resultatet. For deltagelsen gælder samme regler, herunder procedurer for modtagelse af information og dokumentation, som for deltagerne fra medlemssta- terne. 9. Fællesskabet og Bulgarien kan opsige gennemførelsen af aktiviteterne i henhold til denne afgørelse p(cid:229) et hvilket som helst tidspunkt med 12 m(cid:229)neders skriftligt varsel. Projekter og aktiviteter, der er i gang p(cid:229) tidspunktet for opsigelsen, fortsætter, indtil de er fuldført i henhold til vilk(cid:229)rene i afgørel- sen. 15. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/7 Hvis Fællesskabet træffer afgørelse om ændring af et eller flere fællesskabsprogrammer, kan aktivi- teterne i henhold til denne afgørelse opsiges p(cid:229) gensidigt acceptable vilk(cid:229)r. Bulgarien underrettes om det præcise indhold af de ændrede programmer senest en uge efter, at de er vedtaget af Fælles- skabet. Hvis Fællesskabet eller Bulgarien har til hensigt at opsige aktiviteterne, underretter ved- kommende den anden part senest en m(cid:229)ned efter, at Fællesskabet har truffet ovennævnte afgørelse. N(cid:229)r Fællesskabet vedtager et nyt fler(cid:229)rigt rammeprogram for forskning og udvikling og/eller for forskning og uddannelse, kan associeringsr(cid:229)det fastlægge vilk(cid:229)r og betingelser for Bulgariens del- tagelse. C 106/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 4. 1999 BILAG II PRINCIPPER FOR TILDELING AF INTELLEKTUEL EJENDOMSRET Rettigheder til intellektuel ejendom, der frembringes eller stilles til r(cid:229)dighed i medfør af denne afgø- relse, tilkendes efter bestemmelserne i dette bilag. I. Anvendelse Dette bilag finder anvendelse p(cid:229) forskning, der gennemføres i medfør af nærværende afgørelse (i det følgende benævnt »fælles forskning«), medmindre Fællesskabet og Bulgarien (i det følgende benævnt »parterne«) specifikt beslutter andet. II. Ejendomsret samt tildeling og udøvelse af rettigheder 1. I denne afgørelse forst(cid:229)s ved »intellektuel ejendomsret« intellektuel ejendomsret som defineret i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, udfærdiget i Stockholm den 14. juli 1967. 2. Dette bilag omhandler fordelingen af rettigheder, interesser og royalties mellem parterne og deres deltagere. Hver part og dennes deltagere sikrer, at den anden part og dens deltagere kan opn(cid:229) de intellektuelle ejendomsrettigheder, som tilkendes i overensstemmelse med dette bilag. Dette bilag ændrer og berører i øvrigt ikke fordelingen af rettigheder, interesser og royalties mellem en part og dens statsborgere eller deltagere, idet dette spørgsm(cid:229)l afgøres i henhold til den p(cid:229)gældende parts gældende love og praksis. 3. Følgende principper finder anvendelse og danner grundlag for bestemmelserne i de kontrakter, der indg(cid:229)s: a) Behørig beskyttelse af intellektuel ejendomsret. Parterne, og/eller om relevant deres myndighe- der og/eller deltagere, sikrer, at de inden for et rimeligt tidsrum underretter hinanden om intel- lektuel ejendom, der fremkommer i medfør af denne afgørelse eller gennemførelsesforordninger hertil, og søger beskyttelse for s(cid:229)dan intellektuel ejendom inden for et rimeligt tidsrum. b) Hensyntagen til, hvilket bidrag parterne eller deres deltagere har ydet, n(cid:229)r det afgøres, hvordan rettigheder og interesser fordeles. c) Effektiv udnyttelse af resultater. d) Ikke-diskriminerende behandling af deltagere fra den anden part set i forhold til den behand- ling, ens egne deltagere f(cid:229)r. e) Beskyttelse af fortrolige forretningsoplysninger. 4. Deltagerne udarbejder i fællesskab en teknologiforvaltningsplan for ejendomsret og anvendelse, herunder offentliggørelse, af viden og intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning. En vejledende beskrivelse af, hvad teknologiforvaltningsplanen bør indeholde, findes i tillægget til dette bilag. Teknologiforvaltningsplanen skal godkendes af den bevilgende myndighed (styrelse, ministerium) hos den part, der medvirker til finansieringen af forskningsarbejdet, før der indg(cid:229)s en specifik kontrakt om forsknings- og udviklingssamarbejde, og planen vedlægges kontrak- ten. Teknologiforvaltningsplanen udarbejdes under hensyntagen til m(cid:229)lsætningerne for den fælles forsk- ning, parternes og deltagernes forholdsmæssige finansielle eller andre bidrag, fordele og ulemper ved at tildele rettigheder for bestemte territorier eller anvendelsesomr(cid:229)der, krav i henhold til gæl- dende love, herunder parternes lovgivning om intellektuel ejendomsret, samt andre faktorer, som parterne finder relevante. Rettigheder og forpligtelser for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r intellektuel ejendomsret i forbindelse med forskning udført af gæsteforskere omfattes ogs(cid:229) af teknologiforvaltningsplanen. 5. Rettigheder til viden eller intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning, og som ikke er omhandlet af teknologiforvaltningsplanen tildeles med parternes godkendelse eller de principper, der er opstillet i planen. I tilfælde af uenighed ejes s(cid:229)dan viden eller intellektuel ejen- 15. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/9 dom i fællesskab af alle deltagere, der er involveret i den fælles forskning, som den p(cid:229)gældende viden eller intellektuelle ejendom er et resultat af. Hver deltager, der er omfattet af denne bestem- melse, tildeles retten til at udnytte s(cid:229)dan viden eller intellektuel ejendom til egne kommercielle for- m(cid:229)l uden geografiske begrænsninger. 6. Hver part sikrer, at den anden part og dens deltagere kan f(cid:229) de rettigheder til intellektuel ejendom, som tildeles dem i overensstemmelse med disse principper. 7. Parterne fastholder konkurrencevilk(cid:229)r p(cid:229) de omr(cid:229)der, der er berørt af denne afgørelse, men bestræ- ber sig samtidig p(cid:229) at sikre, at de rettigheder, der erhverves i henhold til afgørelsen og ordninger i medfør heraf, udøves p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at det fremmer især i) formidling og anvendelse af viden, der er frembragt, frigivet eller p(cid:229) anden m(cid:229)de gjort tilgængelig som led i afgørelsen, og ii) ved- tagelse og indførelse af internationale standarder. 8. Opsigelse af samarbejdet berører ikke rettigheder og forpligtelser i henhold til dette bilag. III. Ophavsretligt beskyttede værker Ophavsret, der tilhører parterne eller deres deltagere, forvaltes i overensstemmelse med principperne i TRIPs-aftalen (aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, der forvaltes af Verdens- handelsorganisationen) samt Bernerkonventionen (Paris-akten af 1971). IV. Videnskabelig litteratur Medmindre andet er aftalt i teknologiforvaltningsplanen, skal parterne eller deltagerne i den fælles forskning sammen st(cid:229) for offentliggørelsen af forskningsresultater, jf. dog afsnit V. Ud over denne gene- relle regel skal følgende procedurer overholdes: 1. I tilfælde, hvor en af parterne eller dennes offentlige institutioner udgiver videnskabelige og tekni- ske tidsskrifter, artikler, rapporter, bøger, herunder videoer og programmel p(cid:229) grundlag af fælles forskning i henhold til afgørelsen, tilfalder der den anden part en verdensomspændende, ikke-eks- klusiv, uigenkaldelig og royaltyfri ret til at oversætte, reproducere, tilpasse, transmittere og offent- ligt distribuere værker. 2. Parterne sikrer, at litterære værker af videnskabelig karakter, som er blevet til p(cid:229) grundlag af fælles forskning i henhold til denne afgørelse, og som er offentliggjort af uafhængige forlag, f(cid:229)r videst mulig udbredelse. 3. Alle eksemplarer af et ophavsretligt beskyttet værk, der omfattes af denne bestemmelse og distri- bueres offentligt, skal være forsynet med forfatternavn(e), medmindre forfatteren udtrykkeligt anmoder om ikke at blive nævnt ved navn. Desuden skal de klart og tydeligt omtale parternes fæl- les medvirken. V. Ikke-frigivet viden A. Ikke-frigivet viden i dokumentform 1. Hver part, eller om relevant dens myndigheder eller deltagere, fastlægger s(cid:229) tidligt som muligt og helst i teknologiforvaltningsplanen, hvilken viden den fortsat ikke ønsker frigivet, idet der bl. a. tages hensyn til følgende kriterier: a) den p(cid:229)gældende videns fortrolige karakter i den forstand, at den ikke som helhed eller i sin nøjagtige form eller sammenstilling af enkeltdele er alment kendt blandt eller umiddelbart til- gængelig med lovlige midler for sagkyndige p(cid:229) omr(cid:229)det b) den p(cid:229)gældende videns faktiske eller potentielle forretningsmæssige værdi i kraft af, at den hol- des fortrolig c) tidligere beskyttelse af den p(cid:229)gældende viden i den forstand, at den person, som lovligt sidder inde med denne viden, har taget skridt, der efter omstændighederne er rimelige, for at holde den fortrolig. C 106/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 4. 1999 Partnerne, eller om relevant deres myndigheder eller deltagere, kan i visse tilfælde aftale, at den viden eller dele af den viden, der stilles til r(cid:229)dighed, udveksles eller frembringes som led i den fæl- les forskning, ikke m(cid:229) frigives, medmindre andet fremg(cid:229)r. 2. Parterne sørger for, at de og deres deltagere tydeligt angiver, hvad der er ikke-frigivet viden, f. eks. ved en passende mærkning eller brugsindskrænkende p(cid:229)tegning. Dette gælder ogs(cid:229) for enhver hel eller delvis gengivelse af den p(cid:229)gældende viden. N(cid:229)r en part eller deltager modtager ikke-frigivet viden, skal den respektere denne videns beskyttede karakter. Dette krav bortfalder automatisk, n(cid:229)r ejeren gør den p(cid:229)gældende viden alment tilgænge- lig. 3. Ikke-frigivet viden, som meddeles i medfør af denne afgørelse, kan af den modtagende part eller dennes organisation videregives til personer inden for eller ansat af den modtagende part eller organisation, n(cid:229)r disse har særlig bemyndigelse hertil med henblik p(cid:229) den igangværende fælles forskning, under den forudsætning, at s(cid:229)dan ikke-frigivet viden kun videregives p(cid:229) grundlag af en aftale om fortrolighed, og at den som anført ovenfor let kan identificeres som s(cid:229)dan. 4. Med forudg(cid:229)ende skriftligt samtykke fra den part, der stiller ikke-frigivet viden til r(cid:229)dighed, kan den modtagende part give s(cid:229)dan viden større udbredelse end tilladt efter punkt 3. Parterne sam- arbejder om at fastlægge procedurer for anmodning om og opn(cid:229)else af forudg(cid:229)ende skriftligt sam- tykke til en s(cid:229)dan større udbredelse, og hver part giver sit samtykke i den udstrækning, det er muligt efter denne parts nationale politik, love og bestemmelser. B. Ikke-frigivet viden, der ikke er i dokumentform Ikke-frigivet viden eller anden fortrolig viden, der ikke forelægges i dokumentform, men som stilles til r(cid:229)dighed p(cid:229) seminarer eller møder, der afholdes i henhold til denne afgørelse, eller som er tilvejebragt gennem udstationering af personale, brug af faciliteter eller gennem fælles projekter, behandles af par- terne og deres deltagere efter principperne for ikke-frigivet viden i dokumentform, dog forudsat at modtageren af s(cid:229)dan ikke-frigivet eller fortrolig eller beskyttet viden er blevet gjort opmærksom p(cid:229) denne videns fortrolige karakter p(cid:229) det tidspunkt, hvor den p(cid:229)gældende viden blev meddelt. C. Forvaltning af ikke-frigivet viden Parterne bestræber sig p(cid:229) at sikre, at ikke-frigivet viden, som de f(cid:229)r stillet til r(cid:229)dighed i henhold til afgørelsen, forvaltes p(cid:229) den m(cid:229)de, som er fastlagt heri. Hvis en af parterne bliver opmærksom p(cid:229), at den vil blive eller med rimelighed kan forventes at blive ude af stand til af opfylde fortrolighedsbestem- melserne i litra A og B, giver den omg(cid:229)ende den anden part meddelelse herom. Parterne r(cid:229)dfører sig derefter med hinanden om, hvilke skridt der bør tages. Tillæg til bilag II Vejledende principper for teknologiforvaltningsplaner En teknologiforvaltningsplan er en særlig aftale, der indg(cid:229)s mellem deltagerne, om gennemførelsen af den fælles forskning og deltagernes respektive rettigheder og pligter. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r intellektuel ejendomsret vil teknologiforvaltningsplanen normalt omhandle bl. a. ejen- domsret, beskyttelse, ret til anvendelse til forsknings- og udviklingsform(cid:229)l, udnyttelse og formidling, herunder ogs(cid:229) ordninger for fælles offentliggørelse, gæsteforskeres rettigheder og pligter samt procedu- rer for bilæggelse af tvister. Teknologiforvaltningsplanen kan ogs(cid:229) omhandle forgrunds- og baggrund- sviden, videregivelse af rettigheder og forskningsresultater. 15. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/11 BILAG III FINANSIELLE BESTEMMELSER VEDRØRENDE BULGARIENS FINANSIELLE BIDRAG, JF. BILAG I, PUNKT 5 1. Kommissionen underretter snarest muligt og senest den 1. september i hvert regnskabs(cid:229)r Bulgarien og det underudvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 4, om følgende, ledsaget af det relevante bag- grundsmateriale: — forpligtelsesbevillingerne til femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram, som opført i oversigten over udgifter i det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget — den ansl(cid:229)ede størrelse af Bulgariens bidrag med henblik p(cid:229) dets deltagelse i femte rammepro- gram og femte Euratom-rammeprogram, som opført i det foreløbige budgetforslag. For at lette de interne budgetprocedurer fremlægger Kommissionen dog vejledende tal senest den 30. maj hvert (cid:229)r. S(cid:229) snart det endelige budget er vedtaget, underretter Kommissionen Bulgarien om ovennævnte beløb, som opført i oversigten over udgifter, med henblik p(cid:229) Bulgariens deltagelse. 2. Kommissionen sender senest den 1. januar og den 15. juni i hvert regnskabs(cid:229)r en indkaldelse af midler p(cid:229) et beløb svarende til Bulgariens bidrag i henhold til denne afgørelse. Ifølge disse indkal- delser skal Bulgarien betale: — seks tolvtedele af sit bidrag senest den 20. februar, og — seks tolvtedele af sit bidrag senest den 15. juli. Imidlertid udregnes de seks tolvtedele, der skal betales senest den 20. februar, p(cid:229) grundlag af belø- bet i oversigten over indtægter i det foreløbige budgetforslag. Det beløb, der s(cid:229)ledes betales, juste- res i forbindelse med betalingen af de seks tolvtedele, der forfalder den 15. juli. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det første (cid:229)r af gennemførelsen af denne afgørelse sender Kommissionen en første indkaldelse af midler inden for 30 dage fra afgørelsens ikrafttræden. Hvis denne indkaldelse sendes efter den 15. juni, skal det fremg(cid:229) af indkaldelsen, at Bulgarien skal betale tolv tolvtedele af sit bidrag, beregnet p(cid:229) grundlag af beløbet i oversigten over indtægter i budgettet, inden for 30 dage. Bulgariens bidrag udtrykkes og betales i euro. Bulgarien betaler sit bidrag i henhold til denne afgørelse inden for de frister, der er anført ovenfor. Hvis fristerne ikke overholdes, skal der betales renter svarende til enm(cid:229)neds-interbankrenten (IBOR) i euro, som anført af International Swap Dealers’ Association p(cid:229) side ISDA i Reuters. Denne sats forøges med 1,5 % for hver m(cid:229)neds forsinkelse. Den forøgede sats gælder for hele perioden efter betalingsfristens udløb. Dog skal der kun betales rente, hvis bidraget betales mere end 30 dage efter de fastlagte forfaldsdatoer som anført ovenfor. Bulgarske repræsentanters og eksperters rejseomkostninger i forbindelse med deltagelse i arbejdet i det udvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 6 og 8, samt omkostninger i forbindelse med gennem- førelsen af femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram, refunderes af Kommissionen p(cid:229) samme grundlag og efter samme procedurer, som er gældende for repræsentanter og eksperter fra medlemsstaterne i Den Europæiske Union. 3. Bulgariens finansielle bidrag til femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram i overens- stemmelse med bilag I, punkt 5, kan normalt ikke ændres i det p(cid:229)gældende regnskabs(cid:229)r. C 106/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 4. 1999 Som led i opgørelsen af indtægter og udgifter ved afslutningen af hvert regnskabs(cid:229)r (n) foretager Kommissionen en regulering af regnskaberne med hensyn til Bulgariens bidrag, idet der tages hen- syn til ændringer, der har fundet sted, enten ved overførsler, annulleringer, fremførsler, frigørelser eller ved tillægs- og ændringsbudgetter i løbet af regnskabs(cid:229)ret. Denne regulering finder sted, n(cid:229)r den anden rate for (cid:229)r (n + 1) betales. Der foretages yderligere reguleringer hvert (cid:229)r indtil juli 2006. Bulgariens betalinger krediteres fællesskabsprogrammerne som budgetindtægter, der opføres p(cid:229) den relevante konto i oversigten over indtægter i Den Europæiske Unions almindelige budget. Finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget gælder for forvaltnin- gen af bevillingerne. 4. Senest den 31. maj i hvert regnskabs(cid:229)r (n + 1) udfærdiges og sendes oversigten over bevillinger til femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram vedrørende det foreg(cid:229)ende regnskabs(cid:229)r (n), opstillet p(cid:229) samme m(cid:229)de som Kommissionens driftsregnskab, til Bulgariens orientering


title: Regolamento (CE) n. 404/1999 della Commissione del 24 febbraio 1999 che fissa la restituzione alla produzione per gli oli d'oliva impiegati nella fabbricazione di talune conserve

eurovoc_concepts:
cannery
olive oil
production refund

formats: pdf print

text: 25. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 49/25 REGOLAMENTO (CE) N. 404/1999 DELLA COMMISSIONE del 24 febbraio 1999 che fissa la restituzione alla produzione per gli oli d’oliva impiegati nella fabbri- cazione di talune conserve LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento n. 136/66/CEE del Consiglio, del 22 settembre 1966, relativo all’attuazione di un’organizza- zione comune dei mercati nel settore dei grassi (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1638/98 del Consiglio (2), in particolare l’articolo 20 bis, considerando che l’articolo 20 bis del regolamento n. 136/66/CEE prevede la concessione di una restituzione alla produzione per l’olio d’oliva impiegato nella fabbrica- zione di talune conserve; che a norma del paragrafo 6 dello stesso articolo e fatto salvo il paragrafo 3, la Commissione fissa questa restituzione ogni due mesi; considerando che, a norma dell’articolo 20 bis, paragrafo 2, del regolamento succitato, la restituzione (cid:138) fissata in base alla differenza esistente tra i prezzi praticati sul mercato mondiale e sul mercato comunitario, prendendo in considerazione l’onere all’importazione applicabile all’olio d’oliva di cui alla sottovoce NC 1509 90 00, nonch(cid:130) gli elementi presi in considerazione all’atto della fissazione delle restituzioni all’esportazione in vigore per tali oli nel corso di un periodo di riferimento; che (cid:138) opportuno considerare come periodo di riferimento i due mesi che precedono l’inizio del periodo di validit(cid:133) della restituzione alla produzione; considerando che in applicazione dei criteri succitati la restituzione deve essere fissata al livello di seguito indi- cato, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per i mesi di marzo e aprile 1999 l’importo della restitu- zione alla produzione di cui all’articolo 20 bis, paragrafo 2 del regolamento n. 136/66/CEE (cid:138) pari a 44,00 EUR/100 kg. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 1o marzo 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 24 febbraio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU 172 del 30. 9. 1966, pag. 3025/66. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 32


title: Verordening (EG) nr. 405/1999 van de Commissie van 24 februari 1999 tot rectificatie van Verordening (EG) nr. 328/1999 tot schorsing van de boteraankopen in sommige lidstaten

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
butter
intervention buying

text: L 49/26 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 2. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 405/1999 VAN DE COMMISSIE van 24 februari 1999 tot rectificatie van Verordening (EG) nr. 328/1999 tot schorsing van de boteraan- kopen in sommige lidstaten DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 804/68 van de Raad van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector melk en zuivelproducten (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1587/96 (2), en met name op artikel 7 bis, lid 1, eerste alinea, en lid 3, Overwegende dat Verordening (EG) nr. 328/1999 van de Commissie (3) de boteraankopen in sommige lidstaten heeft geschorst; Overwegende dat als gevolg van een vergissing de tekst van Verordening (EG) nr. 985/96 niet overeenstemt met de voor advies aan het comit(cid:130) voorgelegde maatregelen, Verordening (EG) nr. 328/1999 moet worden gew¶zigd, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Verordening (EG) nr. 328/1999 wordt als volgt gew¶zigd: 1. De derde overweging wordt als volgt gelezen: „Overwegende dat deze aankopen in sommige lidstaten b¶ Beschikking 1999/118/EG van de Commissie (*) z¶n geschorst; dat bl¶kens de meegedeelde markt- pr¶zen de in artikel 1, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 1547/87 vastgestelde voorwaarde in Ierland, Spanje en Itali(cid:137) niet meer is vervuld; dat derhalve de l¶st van lidstaten waarin de schorsing van toepassing is, moet worden aangepast; (*) PB L 34 van 9. 2. 1999, blz. 19. ”. 2. Artikel 1 wordt als volgt gelezen: „Artikel 1 De in artikel 1, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 777/87 bedoelde aankopen van boter b¶ inschr¶- ving worden in Belgi(cid:137), Denemarken, Duitsland, Grie- kenland, Nederland, Oostenr¶k, Portugal, Finland, Zweden, Groot-Brit- tanni(cid:137) en Noord-Ierland geschorst. ”. Luxemburg, Frankr¶k, Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 25 februari 1999. Zij is van toepassing vanaf 13 februari 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 24 februari 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 148 van 28. 6. 1968, blz. 13. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 21. (3) PB L 40 van 13. 2. 1999, blz. 21


title: Règlement (CE) n° 404/1999 de la Commission du 24 février 1999 fixant la restitution à la production pour les huiles d'olive utilisées pour la fabrication de certaines conserves

text: 25. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 49/25 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 404/1999 DE LA COMMISSION du 24 f(cid:130)vrier 1999 fixant la restitution (cid:133) la production pour les huiles d’olive utilis(cid:130)es pour la fabrication de certaines conserves LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement no 136/66/CEE du Conseil, du 22 septembre 1966, portant (cid:130)tablissement d’une organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des mati(cid:138)res grasses (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1638/98 (2), et notamment son article 20 bis, consid(cid:130)rant que l’article 20 bis du r(cid:138)glement no 136/ 66/CEE pr(cid:130)voit l’octroi d’une restitution (cid:133) la production pour l’huile d’olive utilis(cid:130)e pour la fabrication de certaines conserves; que, aux termes du paragraphe 6 de cet article et sans pr(cid:130)judice de son paragraphe 3, la Commission fixe tous les deux mois le montant de cette restitution; consid(cid:130)rant que, selon l’article 20 bis paragraphe 2 du r(cid:138)glement pr(cid:130)cit(cid:130), la restitution est fix(cid:130)e sur la base de l’(cid:130)cart existant entre les prix pratiqu(cid:130)s sur le march(cid:130) mondial et sur le march(cid:130) communautaire en prenant en consid(cid:130)ration la charge (cid:133) l’importation applicable (cid:133) l’huile d’olive relevant de la sous-position NC 1509 90 00, ainsi que des (cid:130)l(cid:130)ments retenus lors de la fixation des restitu- tions (cid:133) l’exportation valables pour ces huiles d’olive, au cours d’une p(cid:130)riode de r(cid:130)f(cid:130)rence; qu’il est appropri(cid:130) de consid(cid:130)rer comme p(cid:130)riode de r(cid:130)f(cid:130)rence, la p(cid:130)riode de deux mois pr(cid:130)c(cid:130)dant le d(cid:130)but de la p(cid:130)riode de validit(cid:130) de la restitution (cid:133) la production; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res pr(cid:130)cit(cid:130)s conduit (cid:133) fixer la restitution comme indiqu(cid:130)e ci-dessous, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les mois de mars et avril 1999, le montant de la restitution (cid:133) la production vis(cid:130)e (cid:133) l’article 20 bis para- graphe 2 du r(cid:138)glement no 136/66/CEE est (cid:130)gal (cid:133) 44,00 EUR/100 kg. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 1er mars 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 24 f(cid:130)vrier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO 172 du 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) JO L 210 du 28. 7. 1998, p. 32


title: Komission asetus (EY) N:o 398/1999, annettu 24 päivänä helmikuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 49/15 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 398/1999, annettu 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999, tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuont¶(cid:132)rjes- telm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksessa (EY) N:o 3223/94 s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n Uruguayn kier- roksen monenv(cid:132)listen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)- vien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta, kauppaneuvottelujen ja edell(cid:132) mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- te(cid:132)t arvot on vahvistettava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) esite- tylle tasolle, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinte(cid:132)t arvot vahvistetaan liitteess(cid:132) olevassa taulukossa merkityll(cid:132) tavalla. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66 (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4 L 49/16 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 25. 2. 1999 LIITE tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999 annettuun komission asetukseen CN-koodi Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinte(cid:132) arvo (EUR/100 kg) 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 060 400 404 508 512 528 706 720 728 999 388 400 512 528 624 999 139,3 47,4 103,1 115,7 101,4 116,3 116,3 283,6 283,6 121,0 127,5 124,3 38,8 40,8 36,9 27,2 48,0 54,5 41,0 87,1 87,1 59,4 68,7 76,8 84,6 86,5 75,2 46,7 53,8 50,3 32,4 83,3 82,7 59,4 75,8 120,3 107,2 111,6 67,1 82,2 97,6 83,1 81,7 76,2 56,3 79,0 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2317/97 (EYVL L 321, 22. 11. 1997, s. 19) vahvistettu maanimikkeist(cid:148). Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuper(cid:132)(cid:132)”