title: 1999/169/EG: Rådets beslut av den 25 januari 1999 om att antaga ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration om konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
economic growth
research programme
sustainable development
technological change

formats: html pdf print

text: L 64/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 R(cid:138)DETS BESLUT av den 25 januari 1999 om att antaga ett s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r forskning, teknisk utveckling och demonstration om konkurrenskraftig och h(cid:229)llbar tillv(cid:228)xt (1998–2002) (1999/169/EG) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:138)D HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av s(cid:228)rskilt artikel 130i. 4 i Europeiska gemenskapen, detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag (1) med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2) med beaktande av Ekonomiska och sociala kommit- te´ns yttrande (3), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) Genom beslut nr 182/1999/EG (4) antog Europa- femte ramprogrammet parlamentet och r(cid:229)det (nedan kallat ”femte ramprogrammet”) f(cid:246)r Euro- peiska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:229)det forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat FoTUD) f(cid:246)r perioden 1998–2002, med de allm(cid:228)nna riktlinjerna och de tekniska och vetenskapliga m(cid:229)len f(cid:246)r de verksamheter som skall genomf(cid:246)ras inom omr(cid:229)det konkurrens- kraftig och h(cid:229)llbar tillv(cid:228)xt. (2) I artikel 130i. 3 i f(cid:246)rdraget fastst(cid:228)lls att rampro- grammet skall genomf(cid:246)ras genom s(cid:228)rskilda pro- gram som utvecklas inom varje verksamhets- omr(cid:229)de som ing(cid:229)r i ramprogrammet, och att varje s(cid:228)rskilt program skall inneh(cid:229)lla de n(cid:228)rmare villkoren f(cid:246)r genomf(cid:246)randet, programmets l(cid:228)ngd och de medel som bed(cid:246)ms n(cid:246)dv(cid:228)ndiga. (3) I enlighet med artikel 4. 2 i Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om det fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r Europe- iska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:229)det forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994–1998) (5) och artikel 4. 2 i r(cid:229)dets beslut om de s(cid:228)rskilda programmen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det fj(cid:228)rde ramprogrammet, har kommissionen l(cid:229)tit genomf(cid:246)ra en extern utv(cid:228)rdering som till- sammans med kommissionens slutsatser och kommentarer har (cid:246)verl(cid:228)mnats till Europaparla- mentet, r(cid:229)det, Ekonomiska och sociala kommit- te´n och Regionkommitte´n. (4) I enlighet med artikel 130j i f(cid:246)rdraget (cid:228)r r(cid:229)dets beslut 1999/65/EG av den 22 december 1998 om regler f(cid:246)r f(cid:246)retags, forskningscentrums och uni- versitets deltagande samt om regler f(cid:246)r spridning av av f(cid:246)r forskningsresultat ramprogram Europeiska gemenskapens (1998–2002) (6) (nedan kallade ”regler f(cid:246)r delta- gande och spridning) till(cid:228)mpliga p(cid:229) detta s(cid:228)r- skilda program. Dessa regler g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r Gemensamma forskningscentret att delta i indi- rekta (cid:229)tg(cid:228)rder som omfattas av detta s(cid:228)rskilda program. ” genomf(cid:246)randet femte (5) Ut(cid:246)ver det samarbete som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det eller av associeringsavtal kan det vara l(cid:228)mpligt att samarbetsverksamhet med tredje land eller internationella organisatio- ner, s(cid:228)rskilt p(cid:229) grundval av artikel 130m i f(cid:246)r- draget, f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av programmet. inleda internationell (6) Genomf(cid:246)randet av detta program kommer (cid:228)ven att omfatta verksamhet och metoder f(cid:246)r att sti- mulera, inom resultat f(cid:246)rh(cid:229)llande till i synnerhet FoTUD-omr(cid:229)det sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, samt verksamhet som stimulerar r(cid:246)rlighet och utbildning f(cid:246)r fors- kare. sprida och utnyttja i (1) EGT C 260, 18. 8. 1998, s. 33. (2) Yttrandet avgivet den 15 december 1998 ((cid:228)nnu ej offent- liggjort i EGT). (3) EGT C 407, 28. 12. 1998, s. 123. (4) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 1. (5) EGT L 126, 18. 5. 1994, s. 1. Beslutet senast (cid:228)ndrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18. 12. 1997, s. 1). (6) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 46. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/41 (7) Det (cid:228)r viktigt att f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r forskare, indust- rin och anv(cid:228)ndare ger konkreta bidrag f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla verksamheter som skall bedrivas, och att de p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt medverkar vid genom- f(cid:246)randet av detta program. (8) Femte ramprogrammets forskningsverksamhet b(cid:246)r (cid:228)ven inriktas p(cid:229) innovation f(cid:246)r att bidra till bland annat m(cid:229)len f(cid:246)r den f(cid:246)rsta handlingspla- nen f(cid:246)r innovation. Artikel 2 1. I enlighet med bilaga III till det femte rampro- grammet uppg(cid:229)r det belopp som bed(cid:246)ms n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda programmet till 2 705 miljoner euro, varav h(cid:246)gst 6,5 % till kommissio- nens administrativa utgifter. En v(cid:228)gledande f(cid:246)rdelning av beloppet finns i bilaga I. (9) S(cid:228)rskild vikt b(cid:246)r f(cid:228)stas vid att uppmuntra sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag att delta. 2. Av det belopp som n(cid:228)mns i punkt 1 avser — 553 miljoner euro perioden 1998–1999 (10) Gemenskapens politik f(cid:246)r lika m(cid:246)jligheter m(cid:229)ste beaktas vid genomf(cid:246)randet av detta program. och (11) En effektiv och (cid:246)ppen f(cid:246)rvaltning bidrar till ett mer effektivt och anv(cid:228)ndarv(cid:228)nligt program. — 2 059 miljoner euro perioden 2000–2002. (12) De administrativa utgifterna b(cid:246)r ing(cid:229) i gemen- skapsbudgeten p(cid:229) ett s(cid:228)tt som medger insyn. (13) Genomf(cid:246)randet av detta program b(cid:246)r (cid:246)vervakas s(cid:229) att programmet vid behov kan anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Vid en l(cid:228)mplig tidpunkt b(cid:246)r (cid:228)ven en utv(cid:228)rdering av hur programmet framskrider g(cid:246)ras av oberoende experter. I det fall som avses i artikel 2. 1 c i det femte rampro- grammet skall r(cid:229)det anpassa den sistn(cid:228)mnda siffran i enlighet med artikel 2. 1 c, andra strecksatsen, i det femte ramprogrammet. I avvaktan p(cid:229) r(cid:229)dets beslut skall detta s(cid:228)rskilda program inte genomf(cid:246)ras ut(cid:246)ver best(cid:228)mmelsen i f(cid:246)rsta strecksatsen. 3. Budgetmyndigheten skall fastst(cid:228)lla anslagen f(cid:246)r varje budget(cid:229)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de vetenskap- liga och tekniska m(cid:229)l och prioriteringar som fastst(cid:228)lls i detta beslut och med h(cid:228)nsyn till de resurser som finns tillg(cid:228)ngliga inom den fler(cid:229)riga budgetplanen. (14) Kommitte´n f(cid:246)r vetenskaplig och teknisk forsk- ning har r(cid:229)dfr(cid:229)gats om det vetenskapliga och tekniska inneh(cid:229)llet i de s(cid:228)rskilda programmen. Artikel 3 H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 I enlighet med artikel 3. 1 i det femte ramprogrammet antas h(cid:228)rmed det s(cid:228)rskilda programmet om konkur- renskraftig och h(cid:229)llbar utveckling (nedan kallat ”det s(cid:228)rskilda programmet”) f(cid:246)r perioden fr(cid:229)n och med den 25 januari 1999 till och med den 31 december 2002. 1. De allm(cid:228)nna riktlinjerna, de vetenskapliga och tekniska m(cid:229)len och prioriteringarna f(cid:246)r detta s(cid:228)rskilda program anges i bilaga II. De (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de principer och de tre kategorier av urvalskriterier som anges i bilaga I till det femte ramprogrammet. 2. I (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med dessa principer och kri- terier skall de urvalskriterier som anges i artikel 10 i reglerna f(cid:246)r deltagande och spridning till(cid:228)mpas vid urvalet av de FoTUD-verksamheter som skall genom- f(cid:246)ras. Dessutom b(cid:246)r allt deltagande fr(cid:229)n n(cid:228)ringslivet i (cid:229)tg(cid:228)r- der som (cid:228)r inriktade p(cid:229) n(cid:228)ringslivet och som genom- f(cid:246)rs med kostnadsdelning i allm(cid:228)nhet st(cid:229) i l(cid:228)mpligt f(cid:246)rh(cid:229)llande till verksamhetens art och syfte. L 64/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 I samband med programmets genomf(cid:246)rande, inbegri- pet det arbetsprogram som avses i artikel 5. 1, skall alla dessa kriterier uppfyllas, (cid:228)ven om de kan v(cid:228)gas p(cid:229) olika s(cid:228)tt. d) Vid behov, urvalskriterierna och arrangemangen f(cid:246)r deras till(cid:228)mpning p(cid:229) de olika indirekta FoTUD- (cid:229)tg(cid:228)rderna. Reglerna f(cid:246)r deltagande och spridning skall g(cid:228)lla 3. f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet. 4. De n(cid:228)rmare best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r gemenskapens finansiella deltagande i det s(cid:228)rskilda programmet anges i artikel 4 i det femte ramprogrammet. De indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder som omfattas av det s(cid:228)r- skilda programmet fastst(cid:228)lls i bilagorna II och IV till det femte ramprogrammet. i synnerhet I arbetsprogrammet skall h(cid:228)nsyn tas till relevanta 2. intressen, industrin och anv(cid:228)ndarna. Arbetsprogrammet skall ligga till grund f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av de indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rderna i enlighet med de f(cid:246)rfaranden som anges i reglerna f(cid:246)r deltagande och spridning. forskarna, till Arbetsprogrammet skall vid behov uppdateras 3. samt g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r kommissionen och f(cid:246)r alla intresserade parter i en anv(cid:228)ndarv(cid:228)nlig form, inbegri- pet elektronisk form. S(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av program- met anges i bilaga III till detta beslut. Artikel 6 Artikel 4 Mot bakgrund av de kriterier som avses i artikel 3 samt de vetenskapliga och tekniska m(cid:229)l och priorite- ringar som anges i bilaga II skall kommissionen a) med l(cid:228)mpligt bist(cid:229)nd av oberoende externa exper- ter (cid:246)vervaka genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda pro- grammet och, vid behov, i enlighet med artikel 5. 1 i det femte ramprogrammet f(cid:246)rel(cid:228)gga r(cid:229)det f(cid:246)rslag om anpassning av det, b) l(cid:229)ta genomf(cid:246)ra den externa utv(cid:228)rdering, som anges i artikel 5. 2 i det femte ramprogrammet, av de verksamheter som bedrivits inom de omr(cid:229)den som omfattas av det s(cid:228)rskilda programmet. Kommissionen skall ansvara f(cid:246)r genomf(cid:246)randet 1. av detta s(cid:228)rskilda program. 2. Det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 7 skall till(cid:228)m- pas n(cid:228)r f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder skall antas: — Utarbetande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5. 1, (cid:228)ven i fr(cid:229)ga om inneh(cid:229)llet i inbjudningar att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag. — Godk(cid:228)nnande av FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reslagits f(cid:246)r finansiering, inbegripet deltagande av enheter fr(cid:229)n tredje land, n(cid:228)r det uppskattade bidragsbelop- pet fr(cid:229)n gemenskapen enligt detta program (cid:228)r minst — 1,5 miljoner euro i derna i), iii) och iv), fr(cid:229)ga om nyckel(cid:229)tg(cid:228)r- Artikel 5 — 0,75 miljoner euro i fr(cid:229)ga om (cid:246)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram i 1. vilket f(cid:246)ljande skall anges: — Utarbetande av villkoren f(cid:246)r den externa utv(cid:228)r- dering som avses i artikel 5. 2 i det femte rampro- grammet. a) Mer detaljerade uppgifter om m(cid:229)len och FoTUD- prioriteringarna i bilaga II. b) Den v(cid:228)gledande tidsplanen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda programmet. — Alla (cid:228)ndringar av den v(cid:228)gledande f(cid:246)rdelningen av det belopp som anges i bilaga I. Artikel 7 c) Arrangemangen f(cid:246)r samordning enligt bilaga III och arrangemangen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla m(cid:229)len i fr(cid:229)ga om innovation och sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)re- tags deltagande i det femte ramprogrammets tredje verksamhet. Kommissionen skall bitr(cid:228)das av en programkom- 1. mitte´ (nedan kallad kommitte´n) som skall best(cid:229) av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna och ha kommissio- nens f(cid:246)retr(cid:228)dare som ordf(cid:246)rande. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/43 2. I de fall som avses i artikel 6. 2 skall kommissio- nens f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)rel(cid:228)gga kommitte´n ett f(cid:246)rslag till (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommitte´n skall yttra sig (cid:246)ver f(cid:246)rslaget inom den tid som ordf(cid:246)randen best(cid:228)mmer med h(cid:228)nsyn till hur br(cid:229)dskande fr(cid:229)gan (cid:228)r. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i f(cid:246)rdraget skall till(cid:228)mpas vid beslut som r(cid:229)det skall fatta p(cid:229) f(cid:246)r- slag av kommissionen. Medlemsstaternas r(cid:246)ster skall v(cid:228)gas p(cid:229) det s(cid:228)tt som anges i den artikeln. Ordf(cid:246)ran- den f(cid:229)r inte r(cid:246)sta. 3. a) Kommissionen skall sj(cid:228)lv anta f(cid:246)rslaget om det (cid:228)r f(cid:246)renligt med kommitte´ns yttrande. b) Om f(cid:246)rslaget inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med kommitte´ns yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l f(cid:246)resl(cid:229) r(cid:229)det vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas. R(cid:229)det skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. Om r(cid:229)det inte har fattat n(cid:229)got beslut inom nio veckor fr(cid:229)n det att f(cid:246)rslaget mottagits, skall kommissionen sj(cid:228)lv besluta att de f(cid:246)reslagna (cid:229)tg(cid:228)rderna skall vidtas. 4. Kommissionen skall regelbundet informera kom- mitte´n om hur genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda pro- grammet f(cid:246)rl(cid:246)per i stort och i synnerhet tillhandah(cid:229)lla upplysningar om hur alla de FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder som finansieras enligt detta program utvecklas. Artikel 8 I enlighet med artikel 5. 4 i det femte ramprogrammet skall kommissionen regelbundet informera r(cid:229)det och Europaparlamentet om hur programmets genom- f(cid:246)rande f(cid:246)rl(cid:246)per i stort, inbegripet om de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagens deltagande samt om f(cid:246)renk- lingen av de administrativa f(cid:246)rfarandena. Artikel 9 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den25 januari 1999. P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar J. FISCHER Ordf(cid:246)rande L 64/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 BILAGA I PRELIMIN(cid:190)R F(cid:214)RDELNING AV DE BELOPP SOM ANSES N(cid:214)DV(cid:190)NDIGA Verksamhetstyp a) Nyckel(cid:229)tg(cid:228)rder i) Innovativa produkter och processer och innovativ organisation ii) H(cid:229)llbart system f(cid:246)r r(cid:246)rlighet och blandad transport iii) Landtransportteknik och marin teknik iv) Nya perspektiv f(cid:246)r luftfarten b) Forskning och verksamhet f(cid:246)r teknisk utveckling av generisk art c) St(cid:246)d till infrastrukturer f(cid:246)r forskning (miljoner euro) Belopp 731 371 320 700 546 37 Totalt 2 705 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/45 ALLM(cid:190)NNA RIKTLINJER, VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA M(cid:138)L SAMT PRIORITERINGAR BILAGA II INLEDNING Nyckelfaktorerna bakom unionens ekonomiska utveckling p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt (cid:228)r konkurrenskraft och en h(cid:229)llbar utveckling som kan garantera v(cid:228)lst(cid:229)nd, syssels(cid:228)ttning, (cid:246)kad livskvalitet f(cid:246)r Europas medbor- gare och ett bevarande av milj(cid:246)n och naturresursbasen. Dessa faktorer p(cid:229)verkas av medborgarnas, f(cid:246)retagens, regionernas, nationernas och gemenskapens f(cid:246)rm(cid:229)ga att producera och utnyttja morgonda- gens kunskap, vetenskap och teknik och oms(cid:228)tta dessa i h(cid:246)gkvalitativa varor, processer och tj(cid:228)nster samt nya och effektivare organisationsformer. Forskningen har en avg(cid:246)rande roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller att skapa en mer konkurrenskraftig teknisk bas f(cid:246)r det europeiska n(cid:228)ringslivet och fr(cid:228)mja (cid:246)verg(cid:229)ngen till en v(cid:228)rld som (cid:228)r h(cid:229)llbar p(cid:229) sikt, vilket kommer att kr(cid:228)va s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)r(cid:228)ndrade arbetsmetoder som ett opti- merat resursutnyttjande. Man kan inte l(cid:228)ngre betrakta konkurrenskraft och h(cid:229)llbarhet som fr(cid:229)gor som endast ber(cid:246)r enskilda organisationer eller sektorer. Inom en alltmer sammanh(cid:228)ngande och globaliserad ekonomi kr(cid:228)vs ett ”systemt(cid:228)nkande” d(cid:228)r forskningen bidrar till utvecklingen av sammanh(cid:229)llna, sammanl(cid:228)nkade och mil- j(cid:246)effektiva industri- och samh(cid:228)llssystem, som inte bara tillgodoser marknadens utan ocks(cid:229) samh(cid:228)llets behov. K(cid:228)rnan i dessa system (cid:228)r effektiva och kvalitetsbaserade produktionssystem som ing(cid:229)r i flexibla organisationer och producerar milj(cid:246)v(cid:228)nliga varor och tj(cid:228)nster av h(cid:246)g kvalitet. (I Europa finns det (cid:246)ver tv(cid:229) miljoner industrif(cid:246)retag. De har (cid:246)ver 40 miljoner anst(cid:228)llda, och 80 miljoner arbetar i f(cid:246)retag som sysslar med d(cid:228)rmed f(cid:246)rbundna tj(cid:228)nster). Dessa v(cid:228)lf(cid:228)rdsgenererande verksamheter m(cid:229)ste i sin tur under- st(cid:246)djas av viktiga produkter och tj(cid:228)nster, bl. a. effektiva transportsystem och milj(cid:246)v(cid:228)nliga och s(cid:228)kra fordon, som st(cid:246)der handeln och bidrar till ett h(cid:229)llbart system f(cid:246)r r(cid:246)rlighet f(cid:246)r varor och personer. F(cid:246)r en konkurrenskraftig och h(cid:229)llbar tillv(cid:228)xt (cid:228)r det ocks(cid:229) n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att utveckla kvalitetsmaterial samt tillf(cid:246)rlitliga m(cid:228)t- och testmetoder och att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett optimalt utnyttjande av materiella och virtuella forskningsinfrastrukturer. Detta helhetsinriktade tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt (cid:228)r det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att f(cid:246)rb(cid:228)ttra effek- tiviteten och h(cid:229)llbarheten i det europeiska ekonomiska systemet p(cid:229) l(cid:229)ng sikt, med tanke p(cid:229) de villkor som g(cid:228)ller p(cid:229) en f(cid:246)r(cid:228)nderlig global marknad och ansvaret f(cid:246)r samh(cid:228)lle och milj(cid:246). Programmets strategiska m(cid:229)l M(cid:229)let f(cid:246)r detta s(cid:228)rskilda program (cid:228)r att st(cid:246)dja forskningsverksamhet som bidrar till (cid:246)kad konkurrens- kraft och h(cid:229)llbarhet, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r dessa tv(cid:229) m(cid:229)l kombineras. N(cid:228)ringslivets roll (cid:228)r i detta sammanhang att identifiera m(cid:246)jliga samarbetsomr(cid:229)den och att sammanf(cid:246)ra och integrera projekt – s(cid:228)rskilt sektors- (cid:246)vergripande projekt – l(cid:228)ngs hela v(cid:228)rdekedjan, f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett effektivare utnyttjande av teknik och innovation i hela Europa. Utvecklingen av nya koncept, t. ex. ekologisk industri, blandad transport, nya generationer av flygplan och andra transportmedel samt innovativa tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt f(cid:246)r att inte- grera ny teknik, kommer att bidra till att f(cid:246)rbereda de industriella sektorerna inf(cid:246)r det nya (cid:229)rtusendets utmaningar och att skapa en strategi f(cid:246)r forskningen inom alla delar av det europeiska n(cid:228)rlingslivet. Verksamhet med anknytning till forskning, teknisk utveckling och demonstration skall inriktas p(cid:229) tyd- ligt definierade behov samt p(cid:229) att f(cid:246)rb(cid:228)ttra beslutsfattarnas information om effekterna av tekniska och organisatoriska f(cid:246)r(cid:228)ndringar. Samtliga dessa (cid:229)tg(cid:228)rder skall s(cid:228)rskilt koncentreras p(cid:229) ”innovationsdimen- sionen” samt p(cid:229) att fr(cid:228)mja och st(cid:246)dja ett deltagande av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, f(cid:246)r att minska klyftan mellan forskningsresultaten och ett effektivt utnyttjande av dem inom ekonomi och samh(cid:228)lle. Att uppfylla socioekonomiska behov. Programmet kommer att fr(cid:228)mja helhetsinriktade tillv(cid:228)gag(cid:229)ngs- s(cid:228)tt, st(cid:228)rka den innovativa kapaciteten inom de befintliga europeiska industrisystemen och fr(cid:228)mja ska- pandet av f(cid:246)retag och tj(cid:228)nster som bygger p(cid:229) ny teknik och nya marknadsm(cid:246)jligheter, och det kommer p(cid:229) detta s(cid:228)tt att bidra till att l(cid:246)sa viktiga uppgifter i samh(cid:228)llet, i synnerhet n(cid:228)r det g(cid:228)ller syssels(cid:228)ttning- en. Samtidigt kommer forskningen om ett h(cid:229)llbart system f(cid:246)r r(cid:246)rlighet, milj(cid:246)- och konsumentv(cid:228)nliga processer, produkter och tj(cid:228)nster att bidra till (cid:246)kad livskvalitet och b(cid:228)ttre arbetsvillkor. Att stimulera europeiskt merv(cid:228)rde. Verksamheten f(cid:246)r att l(cid:246)sa problem som r(cid:246)r mer (cid:228)n en stat, och som skall utf(cid:246)ras i samband med olika nyckel(cid:229)tg(cid:228)rder, har en tydlig europeisk dimension, och detta g(cid:228)ller (cid:228)ven utarbetandet av normer och standarder till st(cid:246)d f(cid:246)r gemenskapens politik. F(cid:246)r att skapa L 64/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 den kritiska massa som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att uppn(cid:229) konkreta och p(cid:229)tagliga resultat inom kostnadsintensiva teknikomr(cid:229)den (cid:228)r det ocks(cid:229) n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att mobilisera nationella resurser och andra europeiska FoTUD-instrument. Att st(cid:228)rka den europeiska konkurrenskraften. Det (cid:228)r ett k(cid:228)nt faktum att Europa, j(cid:228)mf(cid:246)rt med de vikti- gaste konkurrentl(cid:228)nderna, skadas av att det existerar en klyfta som g(cid:246)r att man i Europa inte lyckas lika bra med att (cid:246)vers(cid:228)tta vetenskapligt kunnande till innovationer. F(cid:246)r att st(cid:228)rka konkurrenskraften och (cid:246)ka produktiviteten b(cid:246)r man fr(cid:228)mja inte bara forskning utan ocks(cid:229) innovation r(cid:246)rande nya kon- cept f(cid:246)r produkter, tj(cid:228)nster, produktionssystem och organisation (exempelvis milj(cid:246)v(cid:228)nlig industri). Att respektera en etisk ram. All verksamhet inom ramen f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet skall, i enlighet med artikel 6 i det femte ramprogrammet, genomf(cid:246)ras med st(cid:246)rsta respekt f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och grundl(cid:228)ggande etiska principer. HUR PROGRAMMET ANKNYTER TILL OCH KOMPLETTERAR (cid:214)VRIGA PROGRAM FoTUD-verksamheten skall om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt integreras och samordnas med och mellan de olika nyck- el(cid:229)tg(cid:228)rderna och programmen samt med Gemensamma forskningscentret. L(cid:228)mpliga f(cid:246)rbindelser kom- mer att uppr(cid:228)ttas mellan dessa olika verksamheter. P(cid:229) detta s(cid:228)tt tillhandah(cid:229)lls mekanismer f(cid:246)r ett sam- arbete mellan n(cid:228)ringslivet, offentliga myndigheter, anv(cid:228)ndare och forskarsamh(cid:228)llet f(cid:246)r att l(cid:246)sa gemen- samma problem – i synnerhet inom omr(cid:229)den som intelligenta produktionssystem, mikrosystem, n(cid:228)sta generation flygplan och andra transportmedel samt trafikf(cid:246)rvaltning. De ekonomiska och tekniska problem som r(cid:246)r anv(cid:228)ndning, anpassning och integration av bioteknik samt teknik inom energins, milj(cid:246)ns och informationssamh(cid:228)llets omr(cid:229)de har en avg(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r en konkurrenskraftig och h(cid:229)llbar tillv(cid:228)xt. De specifika till(cid:228)mpningar som kan l(cid:246)sa dessa problem har integrerats med verksamheten inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)religgande program, och de skall samordnas med de n(cid:228)mnda s(cid:228)rskilda programmen. S(cid:228)rskild vikt kommer att l(cid:228)ggas vid att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att detta temaprogram samordnas med (cid:246)vriga tema- program, i synnerhet med dem som behandlar transportforskning. Inom det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r ett anv(cid:228)ndarv(cid:228)nligt informationssamh(cid:228)lle bygger samordningen p(cid:229) f(cid:246)ljande princip: verksamhet som r(cid:246)r en informationssamh(cid:228)llesteknik (inbegripet demonstration och assimilation av utveckling och tek- nik) skall koncentreras till programmet f(cid:246)r ett anv(cid:228)ndarv(cid:228)nligt informationssamh(cid:228)lle, medan verksam- het som r(cid:246)r andra aspekter av denna teknik, exempelvis spridning, integrering och anpassning till till- l(cid:228)mpningar f(cid:246)r en konkurrenskraftig och h(cid:229)llbar tillv(cid:228)xt, skall ing(cid:229) i detta program. I det f(cid:246)ljande beskrivs aspekter f(cid:246)rbundna med de (cid:246)vergripande programmen: — M(cid:229)nga av de problem som omfattas av detta program kan endast l(cid:246)sas effektivt i ett internatio- nellt sammanhang. D(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste detta program samordnas med programmet f(cid:246)r ”Att bef(cid:228)sta gemenskapsforskningens internationella roll” i synnerhet inom omr(cid:229)den d(cid:228)r den globala konkur- rensen (cid:228)r h(cid:229)rd och viktiga geoekonomiska fr(cid:229)gor st(cid:229)r p(cid:229) spel. Detta g(cid:228)ller helt klart forsknings- verksamhet som (cid:228)r f(cid:246)rbunden med produktion, transporter, havet, material och standardisering, d(cid:228)r ett samarbete med internationella initiativ (exempelvis IMS – Intelligent Manufacturing Sys- tems) skulle ge den europeiska forskningsverksamheten ett merv(cid:228)rde. De m(cid:246)jligheter som ges genom Cost och Eureka b(cid:246)r utnyttjas till fullo. Det b(cid:246)r (cid:228)ven f(cid:246)rekomma samarbete med interna- tionella organisationer f(cid:246)r att uppn(cid:229) samverkan mellan (cid:229)tg(cid:228)rderna och projekten inom ramen f(cid:246)r detta program och den forskningsverksamhet som finansieras nationellt. Vad g(cid:228)ller samarbetet med Eureka kan projekt som r(cid:246)r (cid:228)mnen av gemensamt intresse f(cid:246)r ramprogrammet utvecklas inom ramen f(cid:246)r nyckel(cid:229)tg(cid:228)rderna i enlighet med urvalskriterierna och f(cid:246)rfarandena i ramprogram- met. Man skall ocks(cid:229) vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att underl(cid:228)tta samarbetet med enheter i tredje land och bibeh(cid:229)lla de band med specialister fr(cid:229)n tredje land som uppr(cid:228)ttats i Europa. Detta kommer ocks(cid:229) att st(cid:228)rka programmets internationella dimension. — Det blir alltmer n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:246)verbrygga klyftan mellan forskningsresultaten och deras potenti- ella till(cid:228)mpningar och alla de f(cid:246)retag som kan vara intresserade av de eventuella resultaten. D(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r s(cid:228)rskild tonvikt l(cid:228)ggas p(cid:229) aktiviteter som r(cid:246)r innovation och deltagande av sm(cid:229) och medel- stora f(cid:246)retag. Detta g(cid:228)ller all forskningsverksamhet inom ramen f(cid:246)r detta program (exempelvis 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/47 forskningssamarbete, stora industriprojekt och st(cid:246)d till forskningsinfrastrukturer), och det hela skall samordnas med programmet f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av innovation och uppmuntran till deltagande av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. En ”innovationsavdelning” skall koncentrera sig p(cid:229) att fr(cid:228)mja sprid- ningen och anv(cid:228)ndningen av programmets resultat. Den skall ocks(cid:229) se till att verksamheten sam- ordnas med och kompletterar annan innovativ verksamhet som genomf(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r pro- grammet Fr(cid:228)mjande av innovation och uppmuntran till deltagande av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. — Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att f(cid:246)rb(cid:228)ttra europeiska forskares kunskaper, kompetens och kvalifikationer samt medvetenheten om vilka socioekonomiska konsekvenser forskningen har inom de omr(cid:229)den som omfattas av detta program, i syfte att garantera att l(cid:228)mplig expertis finns att tillg(cid:229) och f(cid:246)r att uppn(cid:229) faktisk och h(cid:229)llbar p(cid:229)verkan. Utbildning och socioekonomisk forskning kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att utg(cid:246)ra en integrerad del av programmet, kompletterat med l(cid:228)mplig anknytning till det (cid:246)vergri- pande programmet F(cid:246)rb(cid:228)ttring av potentialen f(cid:246)r humanforskning och de socioekonomiska kun- skaperna. I detta program kommer utbildningsverksamheten att innefatta st(cid:246)d till universitetssti- pendier i form av Marie Curie-stipendier enligt de definitioner och regler som finns angivna i det (cid:246)vergripande programmet. a) NYCKEL(cid:138)TG(cid:190)RDER i) Innovativa produkter, processer, organisation M (cid:229) l o c h F o T U D - p r i o r i t e r i n g a r Det (cid:246)vergripande m(cid:229)let f(cid:246)r denna nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r att utveckla nya och b(cid:228)ttre metoder f(cid:246)r konstruk- tion, avancerad utrustning och produktionsprocessteknik (1), inbegripet innovation inom och moderni- sering av traditionella industrier, som h(cid:246)jer kvaliteten och s(cid:228)nker kostnaderna f(cid:246)r processerna och pro- dukterna (syftet (cid:228)r att (cid:229)stadkomma en markant f(cid:246)rb(cid:228)ttring p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt), minskar de allm(cid:228)nna effekterna under hela livscykeln, (cid:246)kar f(cid:246)rst(cid:229)elsen f(cid:246)r de ”mjuka” tekniska aspekterna (organisation, f(cid:246)rvaltning, logistik, distansarbete m. m. ) f(cid:246)r att fullt ut integrera dessa med relevanta industriella pro- cesser och som ytterst bidrar till (cid:246)kad syssels(cid:228)ttning (syftet (cid:228)r att inom Europa skapa och bibeh(cid:229)lla lika m(cid:229)nga arbetstillf(cid:228)llen som huvudkonkurrenterna, procentuellt sett). Vid genomf(cid:246)randet av denna nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd skall tonvikten dels l(cid:228)ggas p(cid:229) systeminriktade l(cid:246)sningar f(cid:246)r produktionen (produkter, pro- duktionsm(cid:246)jligheter, processer och organisation) och dels p(cid:229) att sammanf(cid:246)ra och integrera projekt i best(cid:228)mda grupper, vilket g(cid:246)r det l(cid:228)ttare att beakta socioekonomiska, ekologiska och konkurrensm(cid:228)s- siga aspekter. S(cid:228)rskild tonvikt skall l(cid:228)ggas vid deltagandet av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, med h(cid:228)nsyn till deras specifika behov och deras roll i f(cid:246)rs(cid:246)rjningskedjan. I f(cid:246)rekommande fall skall forskningsverk- samheten samordnas med (cid:229)tg(cid:228)rder inom andra program, i synnerhet det s(cid:228)rskilda programmet Ett anv(cid:228)ndarv(cid:228)nligt informationssamh(cid:228)lle och/eller genomf(cid:246)ras i samarbete med internationella initiativ (IMS, Eureka). — Effektiv produktion som innefattar konstruktion, tillverkning och kontroll f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttrade produkt/ tj(cid:228)nste-kombinationer inbegripet teknik p(cid:229) mikro- och nano-niv(cid:229) och ingenj(cid:246)rsvetenskap M(cid:229)let (cid:228)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra konkurrenskraften genom (cid:246)kat f(cid:246)r(cid:228)dlingsv(cid:228)rde, kvalitet och snabb anpass- ning till utvecklingen p(cid:229) marknaderna samt att f(cid:246)rkorta tiden f(cid:246)r utsl(cid:228)ppandet p(cid:229) marknaden och minska materialintensiteten. FoTUD-prioriteringar: Teknik f(cid:246)r utformning och samordnad utveckling av produkter/tj(cid:228)nster, multitekniskt integrerade produkter (inbegripet produktionsutrustning) och tillh(cid:246)rande tillverk- nings- och produktionsprocesser. Avancerad teknik f(cid:246)r produktion och konstruktion och utrustning f(cid:246)r st(cid:246)rre precision och tillf(cid:246)rlitlighet i processerna. Tillverknings- och processteknik och utrust- ning f(cid:246)r ett optimalt utnyttjande av resurser och miniatyrisering av produkter inbegripet tillverk- ning och montering av mikrosystem. Metoder f(cid:246)r att ta bort barri(cid:228)rerna mellan tillverkare och konsumenter. — Intelligent produktion M(cid:229)let (cid:228)r att optimera funktionerna inom alla delar av den industriella milj(cid:246)n genom anv(cid:228)ndning, integrering och till(cid:228)mpning av informationssamh(cid:228)llets teknik i produktionssystem och dith(cid:246)rande logistiksystem. (1) Termen ”produktion” innefattar all industriell verksamhet fr(cid:229)n utvinning av r(cid:229)material eller (cid:229)tervunnet material till bearbetning och tillverkning av delar och slutprodukter. Den t(cid:228)cker alla industriella sektorer och d(cid:228)rmed f(cid:246)r- bundna tj(cid:228)nster, inbegripet byggnadskonstruktion. L 64/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 FoTUD-prioriteringar: Intelligenta och omst(cid:228)llbara system f(cid:246)r produktionssystem, maskiner och utrustning. Online-kontroll med anv(cid:228)ndning av avancerade man(cid:246)verorgan och sensorer. (cid:214)kad livs- l(cid:228)ngd f(cid:246)r och optimalt utnyttjande av produktionsm(cid:246)jligheterna. Intelligenta system f(cid:246)r drift och underh(cid:229)ll, inbegripet sj(cid:228)lvreparation. Till(cid:228)mpning av avancerad teknik f(cid:246)r flexibla och driftskom- patibla system och n(cid:228)t f(cid:246)r leverans/produktion/distribution. — Milj(cid:246)effektiva processer och konstruktion M(cid:229)let (cid:228)r att minimera milj(cid:246)effekterna under hela livscykeln, f(cid:246)r alla viktiga best(cid:229)ndsdelar inom det industriella systemet fr(cid:229)n utvinning till produktion och avfallshantering, med tonvikt p(cid:229) resur- sintensiva processer samt minskning och (cid:229)tervinning av avfall. FoTUD-prioriteringar: Ren och milj(cid:246)effektiv processteknik som i f(cid:246)rekommande fall inbegriper anv(cid:228)ndning av f(cid:246)rnybara r(cid:229)varor. Forskning som syftar till att beh(cid:228)rska s(cid:229)dana grundl(cid:228)ggande f(cid:246)reteelser som syntes, katalys, mekansimer f(cid:246)r separation och reaktion samt processmodeller och processimulering. Unders(cid:246)kningar om effekter samt riskbed(cid:246)mningar. Avfalls(cid:229)tervinning p(cid:229) plats och (cid:229)tervinning av obrukade resurser och avfall. Nya processer f(cid:246)r hantering, (cid:229)teranv(cid:228)ndning och s(cid:228)ker f(cid:246)rvaring av avfall. Anpassning, (cid:229)teranv(cid:228)ndning och demontering av produkter och produk- tionssystem. — Organisering av produktion och arbete M(cid:229)let (cid:228)r att successivt skapa h(cid:246)geffektiva industrisystem, virtuella n(cid:228)t, n(cid:228)t av flexibla, kundori- enterade industrif(cid:246)retag och angr(cid:228)nsande tj(cid:228)nster (inbegripet sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag) med en m(cid:229)ngsidig och h(cid:246)gt motiverad arbetsstyrka, som arbetar p(cid:229) effektiva, s(cid:228)kra och trivsamma arbets- platser och anl(cid:228)ggningar, med h(cid:228)nsyn till m(cid:229)ngfalden och s(cid:228)rdragen i det europeiska samh(cid:228)llets tillverkningstradition och tillverkningskultur. FoTUD-prioriteringar: Studier av m(cid:228)nskliga, organisatoriska, socioekonomiska och lagstyrda fak- torer som styr f(cid:246)retagens successiva (cid:246)verg(cid:229)ng till en effektiv och h(cid:229)llbar produktion och konsum- tion. Nya verktyg f(cid:246)r beslutsfattande och nya strategier f(cid:246)r att f(cid:246)rvalta f(cid:246)r(cid:228)ndringen och de m(cid:228)nskliga resurserna som ocks(cid:229) omfattar arbetsorganisation, kompetensbehov och skydd f(cid:246)r arbetstagare. Unders(cid:246)kningar om vilka effekter nya typer av f(cid:246)retagande har och hur de accepteras samt om nya arbetss(cid:228)tt och nya modeller f(cid:246)r industriell produktion som (cid:228)r f(cid:246)renliga med begrep- pet h(cid:229)llbarhet inbegripet samspelet mellan samh(cid:228)llet och n(cid:228)ringslivet. ii) Ett h(cid:229)llbart system f(cid:246)r r(cid:246)rlighet och blandad transport M (cid:229) l o c h F o T U D - p r i o r i t e r i n g a r Det (cid:246)vergripande m(cid:229)let f(cid:246)r denna nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r att l(cid:229)ngsiktigt skapa en b(cid:228)ttre balans mellan den (cid:246)kande efterfr(cid:229)gan p(cid:229) r(cid:246)rlighet och behovet av att ta h(cid:228)nsyn till milj(cid:246)betingade, sociala, ekonomiska och s(cid:228)kerhetsm(cid:228)ssiga faktorer. Den skall bidra till att eliminera det direkta sambandet mellan ekono- misk tillv(cid:228)xt och (cid:246)kad trafikvolym, minska de negativa effekterna av olika transports(cid:228)tt och upp- muntra till en mer h(cid:229)llbar anv(cid:228)ndning. Man b(cid:246)r s(cid:228)rskilt inrikta sig p(cid:229) den blandade transporten och p(cid:229) hur man b(cid:228)st kan kombinera de olika transports(cid:228)ttens f(cid:246)rdelar f(cid:246)r att erbjuda anv(cid:228)ndarv(cid:228)nliga d(cid:246)rr till d(cid:246)rr-tj(cid:228)nster f(cid:246)r person- och godstransporter som svarar mot anv(cid:228)ndarnas behov. Detta b(cid:246)r garantera en b(cid:228)ttre f(cid:246)rvaltad r(cid:246)rlighet. Verksamheten i denna nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd kommer att samordnas med verksamhet inom andra nyckel(cid:229)tg(cid:228)rder som r(cid:246)r transporter. — Modala och intermodala transportf(cid:246)rvaltningssystem M(cid:229)let (cid:228)r att med st(cid:246)d av bland annat resultaten fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r ett anv(cid:228)ndarv(cid:228)nligt infor- mationssamh(cid:228)lle utveckla, validera, demonstrera och underl(cid:228)tta samordningen av rationella och effektiva f(cid:246)rvaltningssystem f(cid:246)r transporter i luften, till havs, p(cid:229) inre vattenv(cid:228)gar, j(cid:228)rnv(cid:228)g, landsv(cid:228)g och inom t(cid:228)torter, b(cid:229)de vad g(cid:228)ller modala och integrerade intermodala transporter – inbegripet anv(cid:228)ndning och validering av dith(cid:246)rande information och integrerade system – f(cid:246)r att underl(cid:228)tta deras inf(cid:246)rande. FoTUD-prioriteringar: Utveckling, validering och demonstration av f(cid:246)rvaltningssystem f(cid:246)r modal och intermodal trafik och transporter, inbegripet operativa, regleringsm(cid:228)ssiga, administrativa och 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/49 strukturella l(cid:246)sningar med tanke p(cid:229) deras anv(cid:228)ndning och p(cid:229) priss(cid:228)ttningsystemen. Samordning av transportf(cid:246)rvaltning och logistik genom system f(cid:246)r information och utbyte av data mellan olika transports(cid:228)tt, exempelvis realtidsinformation, elektronisk dokumentation och tj(cid:228)nster till anv(cid:228)ndar- na. Andra generationen navigerings- (1) och positionsangivelsesystem via satellit. F(cid:246)rb(cid:228)ttrade trans- porter genom satellitunderst(cid:246)dda operationer. Samordning inom transportsystemet av trafikf(cid:246)rvalt- ning, identifiering, lokalisering och v(cid:228)gledning av fordon och fraktenheter samt priss(cid:228)ttning och planering av frakter, reseinformation och tj(cid:228)nster till passagerarna. — Infrastrukturer och deras samspel med transportmedel och transportsystem M(cid:229)let (cid:228)r att (cid:246)ka m(cid:246)jligheterna till sammankoppling och driftskompatibilitet samt att fr(cid:228)mja inter- modalitet inom transportsystemet genom samordning av samtliga komponenter vad g(cid:228)ller infra- struktur, knutpunkter, transportmedel, utrustning, drift, tj(cid:228)nster och r(cid:228)ttsliga ramar. FoTUD-prioriteringar: En effektivare anv(cid:228)ndning och minskade kostnader f(cid:246)r drift, utveckling och underh(cid:229)ll av befintliga infrastrukturer. Effektiva knutpunkter. F(cid:246)rbindelser mellan transporter, markanv(cid:228)ndning, regional planering, milj(cid:246) och h(cid:228)lsa. Minskad (cid:246)verbelastning och resurs- och energif(cid:246)rbrukning, minskade f(cid:246)roreningar och f(cid:246)rs(cid:228)mringar av infrastrukturen. Samordning av for- don och kollektiva transporter inom transportsystemet. Innovativa koncept och f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r r(cid:246)rlighet och blandad transport inom t(cid:228)torter, mellan t(cid:228)torter och p(cid:229) landsbygden. S(cid:228)kerhet vid alla slags transporter inbegripet transporter av farligt gods. L(cid:228)ttillg(cid:228)ngliga, s(cid:228)kra och bekv(cid:228)ma transporter, (cid:228)ven f(cid:246)r m(cid:228)nniskor med s(cid:228)rskilda behov. M(cid:228)nskliga faktorer som samspelet m(cid:228)nniska- maskin, m(cid:228)nskligt beteende, och anv(cid:228)ndares och operat(cid:246)rers godtagande av nya ”intelligenta” sy- stem, optimala utbildningsmetoder och anv(cid:228)ndning av simulatorer. — Socioekonomiska scenarier f(cid:246)r m(cid:228)nniskors och varors r(cid:246)rlighet M(cid:229)let (cid:228)r att utveckla strategier och instrument f(cid:246)r att hantera de effekter som den samh(cid:228)lleliga och ekonomiska utvecklingen, inbegripet avregleringen och liberaliseringen av transporttj(cid:228)nster samt den ekonomiska och kommersiella verksamhetens globalisering har p(cid:229) efterfr(cid:229)gan av r(cid:246)rlig- het och p(cid:229) transportpolitiken. FoTUD-prioriteringar: Scenarier r(cid:246)rande tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) transporter samt politiska stra- tegier r(cid:246)rande efterfr(cid:229)gan p(cid:229) r(cid:246)rlighet och marknadens organisation och tillg(cid:228)nglighet. R(cid:228)ttsliga, institutionella, organisatoriska och finansiella aspekter av transportsystem och transportinfrastruk- turer. F(cid:246)rst(cid:229)else av logistikens roll och krav i syfte att optimera den. Instrument f(cid:246)r benchmarking. Metoder f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att reglerna f(cid:246)ljs. Metoder f(cid:246)r att kvantifiera kostnader och int(cid:228)kter, s(cid:228)kerhet, prestanda och p(cid:229)verkan av olika transportsystem, transportn(cid:228)t och deras funktion. Utv(cid:228)r- dering av vilken inverkan ny teknik och nya koncept har p(cid:229) exempelvis syssels(cid:228)ttning, anv(cid:228)ndare, milj(cid:246), arbetsorganisation, sociala villkor och anv(cid:228)ndars(cid:228)kerhet. iii) Landtransportteknik och marin teknik M (cid:229) l o c h F o T U D - p r i o r i t e r i n g a r M(cid:229)let (cid:228)r att samtidigt som milj(cid:246)n bevaras och s(cid:228)kerheten f(cid:246)rb(cid:228)ttras, uppmuntra utveckling och inte- grering av kunskap och teknik avseende produkter, fordon och fartyg, som (cid:228)r specifik f(cid:246)r transport- verksamhet till lands och till sj(cid:246)ss, samtidigt som h(cid:228)nsyn (cid:228)ven tas till m(cid:228)nskliga och operationella aspekter. M(cid:229)let (cid:228)r ocks(cid:229) att hitta de tekniska l(cid:246)sningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att utveckla effektiva gr(cid:228)nssnitt f(cid:246)r de logistiska infrastrukturerna, i vilket lasterna inbegrips. Verksamheten inom forskning, teknisk utveckling och demonstration b(cid:246)r leda till godk(cid:228)nda och avan- cerade koncept som kan uppfylla alla medborgares och anv(cid:228)ndares krav p(cid:229) ett h(cid:229)llbart system f(cid:246)r r(cid:246)r- lighet och (cid:246)kad s(cid:228)kerhet, samtidigt som milj(cid:246)p(cid:229)verkan minskas, den h(cid:229)llbara resursanv(cid:228)ndningen f(cid:246)r- b(cid:228)ttras och den ekonomiska kapaciteten i Europa st(cid:228)rks. Verksamheten inom denna nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd skall n(cid:228)ra samordnas med den som r(cid:246)r land- och sj(cid:246)transporter inom nyckel(cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r Ett h(cid:229)llbart (1) Rymdrelaterad verksamhet omfattas av (cid:246)vergripande samordnings(cid:229)tg(cid:228)rder som t(cid:228)cker alla olika program. L 64/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 system f(cid:246)r r(cid:246)rlighet och blandad transport, System och tj(cid:228)nster f(cid:246)r medborgarna, Ekonomisk och effektiv energianv(cid:228)ndning f(cid:246)r ett konkurrenskraftigt Europa, Renare energisystem, inbegripet f(cid:246)r- nybara energik(cid:228)llor, Morgondagens stad och kulturarvet samt H(cid:229)llbara marina ekosystem. — N(cid:246)dv(cid:228)ndig teknik f(cid:246)r v(cid:228)g- och j(cid:228)rnv(cid:228)gsfordon M(cid:229)let (cid:228)r att utveckla teknik f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra transportfordonen, utrustningen och viktiga delar av infrastrukturen. Tekniken m(cid:229)ste vara ekonomisk, s(cid:228)ker, intelligent, ren, effektiv och p(cid:229)litlig samt g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att m(cid:246)ta de nya krav som st(cid:228)lls av samh(cid:228)llet, ekonomin och befolkningen i Euro- pa. FoTUD-prioriteringar: Teknik f(cid:246)r avancerade snabbt(cid:229)gskoncept och hj(cid:228)lpsystem, som k(cid:228)nneteck- nas av h(cid:246)g effektivitet, p(cid:229)litlighet, minskade utsl(cid:228)pp, milj(cid:246)v(cid:228)nlighet och kostnadseffektivitet. Minskning av buller, vibrationer och elektromagnetiska fenomen. L(cid:228)tta komponenter och struk- turer. Anv(cid:228)ndning av mikroteknik och sensorer f(cid:246)r avancerade komponenter och system. Teknik f(cid:246)r att (cid:246)ka s(cid:228)kerheten. — Innovativa koncept f(cid:246)r v(cid:228)g- och j(cid:228)rnv(cid:228)gsfordon M(cid:229)let (cid:228)r att utveckla och demonstrera nya fordonskoncept som utnyttjar nya konstruktionstek- niker och material och uppfyller alla funktionsm(cid:228)ssiga, tekniska, sociala och ekonomiska krav. Detta kommer rimligen att bidra till utvecklingen av b(cid:228)ttre transportsystem med (cid:246)kad effektivitet, komfort, s(cid:228)kerhet och milj(cid:246)v(cid:228)nlighet samt (cid:246)ka tillg(cid:229)ngen till fordon och f(cid:246)rb(cid:228)ttra underh(cid:229)llet, till- verkningen och (cid:229)tervinningen av dem. Man skall prioritera fordonskoncept f(cid:246)r person- och/eller godstransporter i t(cid:228)torter och p(cid:229) fj(cid:228)rrtrafik. Verksamheten skall utf(cid:246)ras i n(cid:228)ra samordning med nyckel(cid:229)tg(cid:228)rden Morgondagens stad och kulturarvet. FoTUD-prioriteringar: Integrering av nya system, strukturer och snabbt(cid:229)g med st(cid:246)d av parallell forskning om s(cid:228)rskild teknik f(cid:246)r fordonsutveckling, tekniskt kunnande och tillverkningsprocesser. Integrering av system ombord f(cid:246)r intelligenta och s(cid:228)kra fordon. Integrering av teknik, i vilket tek- nik f(cid:246)r alternativa drivmedel inbegrips, f(cid:246)r kostnadseffektivitet vid konstruktion, tillverkning och anv(cid:228)ndning av fordon genom en (cid:246)vergripande strategi som omfattar hela produktens livsl(cid:228)ngd. — Samspelet m(cid:228)nniska-fordon M(cid:229)let (cid:228)r att utveckla kostnadseffektiva processer f(cid:246)r uppgradering och industriell utveckling av komponenter och system ombord som kan effektivisera driften av olika transportmedel f(cid:246)r land- transporter, samt att visa deras flexibilitet, omst(cid:228)llbarhet, h(cid:229)llbarhet och breda till(cid:228)mpbarhet. Arbetet skall inriktas p(cid:229) att inf(cid:246)rliva system f(cid:246)r samspelet m(cid:228)nniska-fordon med en (cid:246)vergripande syn p(cid:229) produktionskedjan och fordonskonceptet. FoTUD-prioriteringar: Metoder som fr(cid:228)mjar ett beaktande av samspelet m(cid:228)nniska-fordon i de (cid:246)vergripande processerna f(cid:246)r konstruktion och utarbetande av fordonsprototyper. Effektiva system f(cid:246)r intelligent fordonskontroll med anv(cid:228)ndning av teknik som klarar fel och bygger p(cid:229) moduler och utbytbar teknik. Ergonomiskt utformade fordon. Utnyttjande av kognitiv teknik f(cid:246)r ett effek- tivt samspel fordon-f(cid:246)rare/passagerare. Teknik f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra milj(cid:246)n i f(cid:246)rar- och passagerar- utrymmet. — Avancerad teknik f(cid:246)r utveckling av fartyg M(cid:229)let (cid:228)r att validera och demonstrera avancerad teknik f(cid:246)r utveckling av fartyg och anl(cid:228)ggningar till havs som (cid:246)verensst(cid:228)mmer med principerna f(cid:246)r person- och installationss(cid:228)kerhet, effektivitet och milj(cid:246)v(cid:228)nlighet. Utvecklingen och integreringen av viktig teknik d(cid:228)r dessa tre principer skall beaktas omfattar demontering. FoTUD-prioriteringar: Utveckling av teknik som (cid:228)r viktig f(cid:246)r fartyg, system och delsystem och som omfattar s(cid:228)kerhetsaspekter, milj(cid:246)skydd, effektivitet, konstruktion, produktion, demontering och (cid:229)tervinning. Forskningen skall ocks(cid:229) omfatta utvecklingen av den nya generationen system ombord, anv(cid:228)ndningen av nya material, strukturer och komponenter samt nya, optimerade och alternativa snabbt(cid:229)gskoncept. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/51 — Anv(cid:228)ndning av hav och inre vattenv(cid:228)gar f(cid:246)r transport av gods och passagerare M(cid:229)let (cid:228)r att utveckla och validera innovativa koncept f(cid:246)r fartygs- och hamninfrastruktur med h(cid:246)gsta funktionskapacitet och driftskompatibilitet, med beaktande av s(cid:229)v(cid:228)l s(cid:228)kerhetsm(cid:228)ssiga, mil- j(cid:246)m(cid:228)ssiga och ekonomiska aspekter som anv(cid:228)ndarnas krav. (cid:138)tg(cid:228)rden kommer ocks(cid:229) att omfatta nya tekniska l(cid:246)sningar f(cid:246)r lasthantering och snabb intermodal utrustning f(cid:246)r infrastrukturer i ham- nar, p(cid:229) de inre vattenv(cid:228)garna och till havs. FoTUD-prioriteringar: Integrering av teknik, avancerad utrustning och avancerade system f(cid:246)r inno- vativa fartygskoncept och hamnsystem. Integrering av teknik f(cid:246)r effektiva, s(cid:228)kra och milj(cid:246)v(cid:228)nliga anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r omlastning och drift. Forskning f(cid:246)r att st(cid:246)dja ett samtidigt utarbetande av tek- niska standarder p(cid:229) grundval av livscykelstrategier och kriterier f(cid:246)r prestanda. — Teknik f(cid:246)r en rationell och h(cid:229)llbar f(cid:246)rvaltning av havet M(cid:229)let (cid:228)r att utveckla teknik f(cid:246)r studier och observation av haven, samt f(cid:246)r en h(cid:229)llbar f(cid:246)rvaltning av havets energi- opch mineralresurser. Detta skall (cid:228)ven omfatta utveckling av off-shore- och undervattensteknik, obemannade fordon och undervattensakustik inom ramen f(cid:246)r en samlad stra- tegi f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning av havet som k(cid:228)lla f(cid:246)r mineraler och energi och genom en b(cid:228)ttre f(cid:246)rvaltning av kustzonerna och en minimering av den marina verksamhetens milj(cid:246)p(cid:229)verkan. FoTUD-prioriteringar: Innovativa tekniktill(cid:228)mpningar f(cid:246)r att (cid:246)vervaka och utarbeta prognoser om tillst(cid:229)ndet i havet, milj(cid:246)n och p(cid:229) havsbotten, i synnerhet djuphaven. Utvecklandet av n(cid:246)dv(cid:228)ndig teknik som (cid:228)r s(cid:228)ker, effektiv och konkurrenskraftig f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra tillg(cid:229)ngen till och utnyttjandet av havets energi- och mineralresurser. Denna verksamhet skall inriktas p(cid:229) sj(cid:228)lvg(cid:229)ende och fj(cid:228)rrkon- trollerade fordon, s(cid:228)ker och effektiv undervattensteknik f(cid:246)r avl(cid:228)sning, kontroller och (cid:246)verf(cid:246)ring av data, samt offshore-anl(cid:228)ggningar och flytande produktionsenheter. Samordning med andra nyckel(cid:229)tg(cid:228)rder och med Eureka planeras, f(cid:246)r att g(cid:246)ra gemenskapsforskningen maximalt effektiv. iv) Nya perspektiv f(cid:246)r luftfarten M (cid:229) l o c h F o T U D - p r i o r i t e r i n g a r Det (cid:246)vergripande m(cid:229)let f(cid:246)r denna nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r att underl(cid:228)tta utvecklingen av flygplan samt deras delsystem och best(cid:229)ndsdelar, f(cid:246)r att fr(cid:228)mja den europeiska industrins, inklusive de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagens, konkurrenskraft och samtidigt s(cid:228)kerst(cid:228)lla en h(cid:229)llbar tillv(cid:228)xt n(cid:228)r det g(cid:228)ller lufttransporter- na. I detta sammanhang kommer teknik f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra en ny generation av luftfartyg att utvecklas och integreras. P(cid:229) medell(cid:229)ng sikt (cid:228)r m(cid:229)let f(cid:246)r FoTUD-verksamheten, d(cid:228)r alla forskningsakt(cid:246)rer deltar, inbegripet universiteten och forskningscentrumen, att avsev(cid:228)rt minska tiden och kostnaderna f(cid:246)r utveckling av nya flyplan samt att (cid:246)ka deras effektivitet (br(cid:228)nslef(cid:246)rbrukning, underh(cid:229)llskostnader och l(cid:228)ngre livscykler), minska milj(cid:246)konsekvenserna (f(cid:246)rorenande utsl(cid:228)pp och yttre buller) och olycksfre- kvensen ((cid:229)tminstone i takt med trafikvolymens tillv(cid:228)xt). — F(cid:246)rv(cid:228)rv av n(cid:246)dv(cid:228)ndig teknik M(cid:229)let (cid:228)r att l(cid:229)ngsiktigt st(cid:228)rka den europeiska flygindustrins, inbegripet leverant(cid:246)rskedjans, kon- kurrenskraft ur ett strategiskt perspektiv genom att fr(cid:228)mja utvecklingen av kompetensskapande teknik. Den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga tekniken kommer s(cid:228)rskilt att handla om konstruktion och tillverkning av n(cid:228)sta generation flygplan, exempelvis mer milj(cid:246)v(cid:228)nliga flygplanskoncept. FoTUD-prioriteringar: Innovativa strategier och utveckling p(cid:229) omr(cid:229)dena f(cid:246)r aerodynamik, kon- struktion, anv(cid:228)ndning av nya material, framdrivning, buller, utrustning och system, avancerade sensorer och flygelektronik. Utveckling av tv(cid:228)rvetenskaplig teknik, t. ex. integrering av flygelastici- tet, flygmekanik och flygplansskrovets framdrivning. Metoder och processer f(cid:246)r konstruktion och tillverkning av flygplan. L 64/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 — Integration av ny teknik f(cid:246)r n(cid:228)sta generation flygplan M(cid:229)let (cid:228)r att underl(cid:228)tta inf(cid:246)randet och kombineringen av de nyaste typerna av teknik, och att visa att det (cid:228)r ekonomiskt och funktionsm(cid:228)ssigt genomf(cid:246)rbart att anv(cid:228)nda denna teknik i nya luftfarts- produkter under hela deras livsl(cid:228)ngd. F(cid:246)r detta kr(cid:228)vs ett tv(cid:228)rvetenskapligt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt, inne- fattande tekniska program och n(cid:246)dv(cid:228)ndig validering, som skall inriktas p(cid:229) att s(cid:228)nka kostnaderna f(cid:246)r konstruktion, tillverkning och drift och att minska energif(cid:246)rbrukningen samt p(cid:229) flyplanens pre- standa och p(cid:229) milj(cid:246)aspekter. FoTUD-prioriteringar: Avancerade verktyg f(cid:246)r konstruktion och samverkande metoder f(cid:246)r omst(cid:228)ll- bara, flexibla och spridda produktionssystem som (cid:228)r uppdelade p(cid:229) flera anl(cid:228)ggningar. Avancerad utveckling av drivsystem, strukturell och aerodynamisk effektivitet samt systemens funktion och integration. Tekniksystem f(cid:246)r flygplansskrov och motorer, samt driftrutiner som avsev(cid:228)rt minskar utsl(cid:228)pp och motorbuller och f(cid:246)rb(cid:228)ttrar kabinmilj(cid:246)n. — Driftseffektivitet och s(cid:228)kerhet M(cid:229)let (cid:228)r att med hj(cid:228)lp av integrerade system ombord bidra till att minska (cid:246)verbelastningen p(cid:229) flygplatserna, (cid:246)ka flygtrafikf(cid:246)rvaltningssystemens (ATM) kapacitet och f(cid:246)rb(cid:228)ttra flygs(cid:228)kerheten f(cid:246)r att klara den tredubbla (cid:246)kning av flygtrafiken som f(cid:246)rv(cid:228)ntas intr(cid:228)ffa under de n(cid:228)rmaste 15 (cid:229)ren. Detta arbete skall n(cid:228)ra samordnas med verksamhet som r(cid:246)r luftfart inom ramen f(cid:246)r nyckel(cid:229)tg(cid:228)r- derna ”H(cid:229)llbar r(cid:246)rlighet och intermodalitet” samt ”System och tj(cid:228)nster f(cid:246)r medborgarna”. Man kommer s(cid:228)rskilt att satsa p(cid:229) att utveckla och validera ombordtekniken och att anv(cid:228)nda den vid driften av flygplan. FoTUD-prioriteringar: Validering och samordning av system ombord f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra flygplanens driftskapacitet och st(cid:246)dja deras integrering med det framtida ATM-systemet. Teknik f(cid:246)r underh(cid:229)ll och reparation av flygplan f(cid:246)r att (cid:246)ka deras tillf(cid:246)rlitlighet och tillg(cid:228)nglighet. Teknik och metoder, innefattande studier av den m(cid:228)nskliga faktorn och flygsimulering, f(cid:246)r att p(cid:229) ett effektivare s(cid:228)tt f(cid:246)rebygga olyckor och f(cid:246)rb(cid:228)ttra flygplanens konstruktion och d(cid:228)rmed (cid:246)ka passagerarnas (cid:246)verlev- nadschanser vid olyckor. b) FORSKNING OCH VERKSAMHET F(cid:214)R TEKNISK UTVECKLING AV GENERISK ART Denna verksamhet, som potentiellt kan genomf(cid:246)ras inom m(cid:229)nga sektorer, skall bidra till att utveckla den tekniska kapaciteten i Europa, stimulera ett fl(cid:246)de av ide´er, kunskap och till(cid:228)mpningar och kom- plettera och st(cid:246)dja nyckel(cid:229)tg(cid:228)rderna. — Nya och f(cid:246)rb(cid:228)ttrade material samt tillverkning och bearbetning av dem M (cid:229) l o c h F o T U D - v e r k s a m h e t Satsningar kommer att g(cid:246)ras f(cid:246)r att st(cid:246)dja och uppr(cid:228)tta n(cid:228)t mellan FoTUD-projekt och d(cid:228)rmed optimera samarbetet, informationsutbytet och merv(cid:228)rdet inom gemenskapen. N(cid:228)ten kommer att utg(cid:246)ra sj(cid:228)lva grundstommen f(cid:246)r forskningsverksamheten. De kommer ocks(cid:229) att fylla en viktig funktion n(cid:228)r det g(cid:228)ller att stimulera ett internationellt samarbete mellan medlemsstater samt med tredje land (exempelvis l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa, F(cid:246)renta staterna och Kina) och utarbeta prognoser, socioekonomiska och strategiska studier samt g(cid:246)ra riskbed(cid:246)mningar. — Material med m(cid:229)nga anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den M(cid:229)let (cid:228)r att fr(cid:228)mja forskningen inom de mest lovande omr(cid:229)dena f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra befintliga materials funktioner och egenskaper samt att utveckla nya material med helt nya eller radikalt f(cid:246)rb(cid:228)ttrade egenskaper. FoTUD-prioriteringar: Innovativa strategier f(cid:246)r exempelvis nanokonstruerade material, supra- molekyl(cid:228)r kemi, kolloidala system och biomimetiska material. Katalysatorer. Nya och f(cid:246)rb(cid:228)tt- rade strukturella och l(cid:228)tta material som t. ex. anv(cid:228)nds under extrema villkor, i synnerhet f(cid:246)r konstruktion, transport och h(cid:246)gtemperaturtill(cid:228)mpningar. Funktionella material, i synnerhet material f(cid:246)r optisk elektronik och sensorer, vars egenskaper ger tillf(cid:246)rlitlig funktion. Nya och f(cid:246)rb(cid:228)ttrade biomaterial, t. ex. implantat och hybridv(cid:228)vnader. Forskning f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra och (cid:246)ka f(cid:246)rst(cid:229)elsen av mekanismer f(cid:246)r nedbrytning och driftstopp. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/53 — Processer f(cid:246)r produktion och bearbetning av material Forskningen skall inriktas p(cid:229) teknik som kan garantera materialens, inbegripet naturmateria- lens kvalitet (s(cid:228)rskilt viktigt mot bakgrund av tendensen till kortare produktionscykler), tillf(cid:246)r- litlighet och kostnadseffektivitet f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra ett optimalt utnyttjande. FoTUD-prioriteringar: Teknik f(cid:246)r materialproduktion f(cid:246)r sektorer med h(cid:246)gt f(cid:246)r(cid:228)dlingsv(cid:228)rde, exempelvis rena kemikalier, mineraler, metaller, polymerer, kompositmaterial, keramiska mate- rial. Teknik f(cid:246)r bearbetning av mikro- och nanokraft. Yt- och mellanskikts- och gr(cid:228)nssnittstek- nik f(cid:246)r avancerade material och funktionella till(cid:228)mpningar. — H(cid:229)llbar materialanv(cid:228)ndning Forskningen skall inriktas p(cid:229) vilken p(cid:229)verkan nya material och (cid:229)teranv(cid:228)ndning av material har p(cid:229) milj(cid:246) och s(cid:228)kerhet, i syfte att (cid:246)ka tillg(cid:229)ngen till returr(cid:229)vara med tillf(cid:246)rlitliga materialegen- skaper, och minska inverkan av materialen under hela dera livscykel samt undanr(cid:246)ja hindren f(cid:246)r konsumenternas anv(cid:228)ndning av dem. FoTUD-prioriteringar: Forskningen skall st(cid:246)dja utvecklingen av material som (cid:228)r l(cid:228)tta att (cid:229)ter- vinna. (cid:138)tervinningsprocesser som garanterar materialens (cid:228)ndam(cid:229)lsenlighet och kostnadseffekti- vitet. Nya anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den f(cid:246)r oundvikligt avfall. Forskning som st(cid:246)der nya till(cid:228)mpningar av f(cid:246)rnybara r(cid:229)material, i synnerhet f(cid:246)r tillverkning av organiska kemikalier. — Nya och f(cid:246)rb(cid:228)ttrade material och ny tillverkningsteknik inom st(cid:229)lsektorn M (cid:229) l o c h F o T U D - v e r k s a m h e t Mot bakgrund av att EKSG-f(cid:246)rdraget upph(cid:246)r att g(cid:228)lla 2002 och slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Amsterdam (juni 1997) (cid:228)r det viktigt att p(cid:229)skynda kol- och st(cid:229)lforskningens successiva inf(cid:246)r- livande med ramprogrammet. M(cid:229)let (cid:228)r att s(cid:228)nka kostnaderna, att (cid:246)ka tillfredsst(cid:228)llelsen hos anv(cid:228)n- darna och h(cid:246)ja f(cid:246)r(cid:228)dlingsv(cid:228)rdet, och detta kommer att gynna b(cid:229)de st(cid:229)lindustri, leverant(cid:246)rer, slut- anv(cid:228)ndare och andra forskningspartner. St(cid:229)lforskningen b(cid:246)r inriktas p(cid:229) att utveckla flexibla, kompakta och s(cid:228)kra produktionslinjer, renare processer, innovativa st(cid:229)lprodukter och (cid:246)kad (cid:229)tervinning. FoTUD-prioriteringar: Framst(cid:228)llning av koks f(cid:246)r metallbearbetning, forskning f(cid:246)r att minska kost- naderna och (cid:246)ka kvaliteten hos koks, f(cid:246)rb(cid:228)ttrad framst(cid:228)llning av reducerande gaser, minskade utsl(cid:228)pp och f(cid:246)rb(cid:228)ttrad h(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet inom industrianl(cid:228)ggningar. Tillverkningsteknik och till- verkningsprocesser f(cid:246)r j(cid:228)rn och st(cid:229)l som ger en flexibel och kostnadseffektiv produktion. Teknik som minskar energif(cid:246)rbrukningen och koldioxidutsl(cid:228)ppen, f(cid:246)rb(cid:228)ttrar st(cid:229)lets renhet, (cid:246)kar (cid:229)ter- anv(cid:228)ndningsgraden. Gjutning, valsning och behandling i produktionsfasens senare led, minskad vikt samt ytbel(cid:228)ggningsteknik. F(cid:246)rb(cid:228)ttring av st(cid:229)lets kvalitet, utveckling av motst(cid:229)ndskraftigt st(cid:229)l som har b(cid:228)ttre prestanda och kan anv(cid:228)ndas vid extrema f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Kostnadseffektiv anv(cid:228)nd- ning av bioprodukter. — M(cid:228)tning och provning M (cid:229) l o c h F o T U D - v e r k s a m h e t Verksamheten kommer att koncentreras p(cid:229) utveckling av instrument, metoder f(cid:246)r m(cid:228)tning och provning och certifierade referensmaterial f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa till att uppn(cid:229) de tre m(cid:229)l som anges nedan (1). — Forskning f(cid:246)re standardiseringsfasen och tekniskt st(cid:246)d till standardisering Forskningen b(cid:246)r inriktas p(cid:229) utveckling och validering av m(cid:228)t- och testmetoder och p(cid:229) att fram- st(cid:228)lla de vetenskapliga och metrologiska data som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla kriterier f(cid:246)r produk- ternas och tj(cid:228)nsternas funktion och s(cid:228)kerhet. M(cid:229)let (cid:228)r att i samarbete med standardiserings- organ och andra intressenter st(cid:228)rka Europas konkurrenskraft i sin helhet, att stimulera genom- f(cid:246)randet av nyckel(cid:229)tg(cid:228)rder och av gemenskapens politik. (1) Forskning om certifierade referensmaterial kommer att ge st(cid:246)d (cid:229)t de andra s(cid:228)rskilda programmen f(cid:246)r genom- f(cid:246)rande av femte ramprogrammet. L 64/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 FoTUD-prioriteringar: Utveckling av nya standarder och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av befintliga standarder s(cid:229) att de uppfyller de industriella kraven. St(cid:246)d till utveckling av standarder f(cid:246)r prestanda och av direktiv f(cid:246)r att underl(cid:228)tta handeln, skydda konsumenterna och arbetsmilj(cid:246)n samt fr(cid:228)mja avtal om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande. — Bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning Forskningen b(cid:246)r inriktas p(cid:229) utveckling och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av m(cid:228)t- och testmetoder f(cid:246)r att avsl(cid:246)ja och bek(cid:228)mpa bedr(cid:228)gerier, s(cid:229) att man b(cid:228)ttre kan skydda f(cid:246)retagens och samh(cid:228)llets ekonomiska intressen och konsumenternas h(cid:228)lsa. Det l(cid:229)ngsiktiga m(cid:229)let (cid:228)r att bibeh(cid:229)lla en h(cid:246)gre kunskaps- och teknikniv(cid:229) (cid:228)n brottslingarna. FoTUD-prioriteringar: Metoder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa bedr(cid:228)gerier i form av f(cid:246)rfalskade eller falsk- m(cid:228)rkta industri- och jordbruksprodukter. Bek(cid:228)mpning av brott mot handelsregler och gemen- skapslagstiftning samt tulltariffer, kvoter och avfallshantering. Nya metoder f(cid:246)r uppt(cid:228)ckt av droger, dopingmedel, identifiering av konstf(cid:246)rem(cid:229)ls ursprung. falska sedlar och v(cid:228)rdebevis samt — F(cid:246)rb(cid:228)ttrad kvalitet Forskningen skall st(cid:246)dja utvecklingen av generiska m(cid:228)t- och testmetoder, m(cid:228)tinstrument och m(cid:228)tsystem, inbegripet mjukvara, vilket kommer att st(cid:228)rka denna industrisektor med m(cid:229)nga sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Forskningen skall ocks(cid:229) inriktas p(cid:229) att utveckla system f(cid:246)r kva- litetsbed(cid:246)mning f(cid:246)r privata och offentliga f(cid:246)retag samt p(cid:229) att identifiera de kvantifierbara egenskaper som anv(cid:228)ndarna anser k(cid:228)nneteckna en kvalitetsprodukt eller kvalitetstj(cid:228)nst. Den forskning som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att undanr(cid:246)ja de tekniska hindren f(cid:246)r handeln inom gemenskapen och med tredje land kommer ocks(cid:229) att ing(cid:229). (cid:138)tg(cid:228)rderna skall genomf(cid:246)ras i samarbete med motsva- rande (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r de andra programmen. FoTUD-prioriteringar: Standarder f(cid:246)r kalibrering och (cid:246)verf(cid:246)ring, studier av genomf(cid:246)rbarhet f(cid:246)r certifierade referensmaterial och referens(cid:228)mnesbanker f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla m(cid:228)tningarnas till- f(cid:246)rlitlighet och sp(cid:229)rbarhet. Instrument f(cid:246)r avancerade m(cid:228)tningar. H(cid:229)llfasta portabla och statio- n(cid:228)ra instrument f(cid:246)r in situ- och referensm(cid:228)tningar. Modeller och mjukvara f(cid:246)r validering av m(cid:228)tmetoder. Verktyg f(cid:246)r att st(cid:246)dja avtal f(cid:246)r (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande, f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvaliteten inom organisationerna och f(cid:246)retagen, (cid:228)ven sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, och m(cid:228)ta anv(cid:228)ndarnas till- fredsst(cid:228)llelse. Metoder f(cid:246)r att underl(cid:228)tta certifiering och ackreditering inom omr(cid:229)den som (cid:228)r mindre v(cid:228)lutvecklade metrologiskt sett. c) ST(cid:214)D TILL INFRASTRUKTUR F(cid:214)R FORSKNING Den industriella forskningen i Europa (cid:228)r vida k(cid:228)nd f(cid:246)r sin goda kvalitet med v(cid:228)letablerade f(cid:228)sten p(cid:229) det nationella planet. F(cid:246)r att ge konkurrensf(cid:246)rdelar m(cid:229)ste de vetenskapliga och tekniska FoTUD-resul- taten emellertid omvandlas till praktiska till(cid:228)mpningar. Vid sidan av genomf(cid:246)randet av projekt med industriell inriktning finns det ett stort behov av en effektiv gemensam anv(cid:228)ndning av utrustning och ett utbyte av data och erfarenheter, exempelvis f(cid:246)r att testa nya maskiner, fordon eller processer. Forsk- ningen genererar hela tiden nya data i allt st(cid:246)rre omfattning. Om man p(cid:229) europeisk niv(cid:229) samlar in och klassificerar dessa data gynnar det industrin och samtliga anv(cid:228)ndare. Forskningens effektivitet (cid:246)kas eftersom (cid:246)verlappningen av arbetsinsatser minskar och, framf(cid:246)r allt, hela systemet av forskningsinfra- struktur i Europa inriktas mot gemensamma m(cid:229)l, vilket m(cid:246)jligg(cid:246)r ett strategiskt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt. M(cid:229)l och verksamhet Man m(cid:229)ste uppmuntra ett optimalt utnyttjande av befintlig forskningsinfrastruktur och stora anl(cid:228)gg- ningar med h(cid:246)g vetenskaplig och teknisk standard, och detta b(cid:246)r g(cid:246)ras i n(cid:228)ra anknytning till nyckel(cid:229)t- g(cid:228)rderna. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att sammanf(cid:246)ra resurser och skapa en transnationell tillg(cid:229)ng till exempel n(cid:228)r det g(cid:228)ller industriella forskningscenter, transportabel testutrustning, h(cid:246)gkvalitativa vindtunnlar, datacentraler f(cid:246)r industriell forskning samt testutrustning f(cid:246)r material och konstruktioner, f(cid:246)r att b(cid:228)ttre kunna utnyttja ny teknik baserad p(cid:229) tillg(cid:229)ng till tung infrastruktur och d(cid:228)rmed f(cid:246)rbunden instrumentering. Befintliga anl(cid:228)ggningar m(cid:229)ste uppmuntras att samarbeta i deras operat(cid:246)rers, den europeiska FoTUD:s och anv(cid:228)ndarnas gemensamma intresse s(cid:229) att man undviker att samma arbete 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/55 g(cid:246)rs tv(cid:229) g(cid:229)nger och s(cid:228)kerst(cid:228)ller en h(cid:246)gre grad av komplementaritet och ett driftskompatibelt utbyte av data. Mot bakgrund av att de olika nationella institutionerna inom gemenskapen (cid:228)r p(cid:229) olika utveck- lingsniv(cid:229) (cid:228)r det ocks(cid:229) n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att st(cid:228)rka samarbetet inom omr(cid:229)den som bed(cid:246)mning av (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse, utbildning och (cid:246)verf(cid:246)ring av kunskap. Sammanfattningsvis har st(cid:246)det till syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra informationen om befintliga m(cid:246)jligheter och att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande tillg(cid:229)ngen till forsk- ningsstrukturerna f(cid:246)r att fr(cid:228)mja i) optimalt utnyttjande av medelstora och storskaliga forskningsanl(cid:228)ggningar med geografisk sprid- ning, ii) snabb industriell till(cid:228)mpning av befintliga och kompletterande FoTUD-resultat, samt iii) (cid:246)kad driftskompatibilitet vad g(cid:228)ller gemensamma protokoll och utbyte av data. — St(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r forskningsinfrastruktur syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra informationsfl(cid:246)det till europe- iska forskare och (cid:246)ka tillg(cid:229)ngen (cid:246)ver gr(cid:228)nserna till utrustning som forskare normalt sett inte har tillg(cid:229)ng till. Detta kommer ocks(cid:229) att stimulera och underl(cid:228)tta det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet f(cid:246)r en rationell och kostnadseffektiv utveckling av infrastrukturerna f(cid:246)r forskning som svarar mot akuta behov. St(cid:246)dverksamheterna skall stimulera tillg(cid:229)ngen till den utrustning som beh(cid:246)vs f(cid:246)r de olika nyckel(cid:229)tg(cid:228)rderna, i synnerhet datacentraler och storskaliga experimentanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r industriell forskning, testutrustning inom transportomr(cid:229)det och vindtunnlar med h(cid:246)g effekt. — Skapandet av virtuella institut kommer att fr(cid:228)mja ytterligare samordning och sammanf(cid:246)ring av forskningscentrums, forskningsorganisationers och forskningsanv(cid:228)ndares (inbegripet sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retags) resurser, f(cid:246)r att uppn(cid:229) synergieffekter och maximera de f(cid:246)rdelar som kan uppn(cid:229)s genom m(cid:229)len f(cid:246)r nyckel(cid:229)tg(cid:228)rder och generisk teknik. Denna (cid:229)tg(cid:228)rd skall underl(cid:228)tta ska- pandet av virtuella anl(cid:228)ggningar med en kritisk massa som (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt stor f(cid:246)r att till(cid:229)ta forsk- ning om instrumentering och mer storskalig teknik. Gemenskapsst(cid:246)det (cid:228)r tidsbegr(cid:228)nsat. St(cid:246)dverksamheterna (cid:228)r avsedda att stimulera och p(cid:229)skynda samarbetet och anv(cid:228)ndningen av infor- mations- och kommunikationsteknik f(cid:246)r anl(cid:228)ggningar med geografisk spridning, i syfte att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra (cid:246)verf(cid:246)ringen och utnyttjandet av resultat, i synnerhet vad g(cid:228)ller sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)re- tag, inom omr(cid:229)dena material, produktionsteknik, m(cid:228)tning och provning. — St(cid:246)det till den europeiska metrologiska infrastrukturen skall st(cid:228)rka sammanh(cid:229)llningen mellan medlemsstater och tredje l(cid:228)nder, i synnerhet genom avtal om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande och (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse. Tonvikten skall l(cid:228)ggas p(cid:229) vilka effekter dessa avtal f(cid:229)r p(cid:229) sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Gemenskapsmedlen skall fr(cid:228)mst satsas p(cid:229) j(cid:228)mf(cid:246)relser och analyser av laboratoriers effektivitet, st(cid:246)d till driftskompatibla strukturer f(cid:246)r databaser och produktion av certifierade referensmaterial, st(cid:246)d till f(cid:246)rb(cid:228)ttrat utnyttjande inom sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag av ovann(cid:228)mnda avtal och kva- litetsstandarder och till (cid:246)kat genomf(cid:246)rande av dem. Referensdatabaserna har setts som ett medel f(cid:246)r att st(cid:228)rka det europeiska forskningssystemet. Man kommer att koncentrera sig p(cid:229) att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de data som genereras (cid:228)r av godtagbar kva- litet och j(cid:228)mf(cid:246)rbarhet och p(cid:229) att sammanf(cid:246)ra sektoriella och lokala verksamheter till st(cid:246)d f(cid:246)r europeisk forskning. Enskilda organisationers (cid:228)gander(cid:228)tt m(cid:229)ste skyddas. St(cid:246)dverksamheterna, i synnerhet vad g(cid:228)ller forskning om material och luftfart, kommer att bidra till att katalogisera och j(cid:228)mf(cid:246)ra FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) det nationella och internationella planet samt resultaten fr(cid:229)n de olika forskningsanl(cid:228)ggningarna. L 64/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 BILAGA III S(cid:190)RSKILDA BEST(cid:190)MMELSER F(cid:214)R GENOMF(cid:214)RANDE AV PROGRAMMET Det s(cid:228)rskilda programmet skall genomf(cid:246)ras med hj(cid:228)lp av de indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder som avses i bilagorna II och IV till femte ramprogrammet. Dessutom g(cid:228)ller f(cid:246)ljande s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser f(cid:246)r det h(cid:228)r programmet. De kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rderna omfattar bland annat f(cid:246)ljande: 1. Kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder — Unders(cid:246)kningar till st(cid:246)d f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet, inbegripet f(cid:246)rberedelser f(cid:246)r framtida (cid:229)tg(cid:228)r- der. — Integrerings(cid:229)tg(cid:228)rder, inbegripet f(cid:246)rs(cid:246)ksverksamhet, st(cid:246)d till b(cid:228)sta metoder, st(cid:246)d till f(cid:246)rstag(cid:229)ngs- anv(cid:228)ndning, utv(cid:228)rderingar och kvalitetsbed(cid:246)mning samt andra (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att fr(cid:228)mja en bred anv(cid:228)ndning, s(cid:228)rskilt i sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, och till att uppmuntra innovation. — Informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops eller andra vetenskapliga och tekniska sammankomster, inbegripet sammankomster f(cid:246)r att utarbeta program f(cid:246)r internationellt samarbe- te. — Anlitande av extern sakkunskap, inbegripet tillg(cid:229)ng till vetenskapliga databaser, f(cid:246)r den (cid:246)vervak- ning av det s(cid:228)rskilda programmet som f(cid:246)reskrivs i artikel 5. 1 i femte ramprogrammet, den externa utv(cid:228)rdering av verksamheten som avses i artikel 5. 2 i femte ramprogrammet, och f(cid:246)r utv(cid:228)rdering av de indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rderna och (cid:246)vervakningen av deras genomf(cid:246)rande. — Verksamhet som avser spridning, information och kommunikation, inbegripet vetenskapliga publi- kationer, utnyttjande av resultat samt teknik(cid:246)verf(cid:246)ring. Uppmuntran till finansiering av innovation och st(cid:246)d till skydd av immateriell (cid:228)gander(cid:228)tt. — Utbildning f(cid:246)r FoTUD-verksamhet inom det s(cid:228)rskilda programmet, ut(cid:246)ver Marie Curie-stipendier. — St(cid:246)d till system f(cid:246)r information och bist(cid:229)nd till forskningsakt(cid:246)rer, inbegripet sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. — Anlitande av extern sakkunskap f(cid:246)r uppr(cid:228)ttande av och tillg(cid:229)ng till tj(cid:228)nster och n(cid:228)tverk som fr(cid:228)m- jar information, bist(cid:229)nd, forskning och innovation. 2. Samordning Kommissionen skall str(cid:228)va efter att se till att de olika indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rderna kompletterar varandra inom ramen f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet, s(cid:228)rskilt genom att gruppera dem kring ett gemen- samt m(cid:229)l, och s(cid:229) att dubbelarbete undviks; d(cid:228)rvid skall f(cid:246)rslagsst(cid:228)llarnas legitima intressen respekte- ras. Samordning skall (cid:228)ven s(cid:229) l(cid:229)ngt m(cid:246)jligt (cid:229)stadkommas mellan det s(cid:228)rskilda programmets (cid:229)tg(cid:228)rder och andra (cid:229)tg(cid:228)rder — inom andra s(cid:228)rskilda program d(cid:228)r femte ramprogrammet genomf(cid:246)rs, — inom de program f(cid:246)r forskning och utbildning som omfattas av r(cid:229)dets beslut 1999/64/Euratom av den 22 december 1998 om det femte ramprogrammet f(cid:246)r Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsomr(cid:229)det (1998–2002) (1), — inom n(cid:229)got av gemenskapens (cid:246)vriga program f(cid:246)r forskning, inbegripet Eureka och Cost, — inom n(cid:229)got av gemenskapens (cid:246)vriga instrument som ber(cid:246)r forskningen. (1) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 34. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/57 Denna samordning skall omfatta f(cid:246)ljande: i) Identifiering av gemensamma teman eller prioriteringar, i synnerhet f(cid:246)r — informationsutbyte, — genomf(cid:246)rande av verksamhet som beslutats gemensamt och som s(cid:228)rskilt inneb(cid:228)r gemensamt inledande av n(cid:229)got av de f(cid:246)rfaranden som avses i artikel 9 i reglerna om deltagande och sprid- ning. ii) Uppdelning av f(cid:246)rslagen till indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder mellan olika s(cid:228)rskilda program eller mellan ett s(cid:228)rskilt program och ett program f(cid:246)r forskning och utbildning


title: Nõukogu otsus, 25. jaanuar 1999, riikide keskpankade välisaudiitorite kohta

eurovoc_concepts:
EU Member State
accountant
appointment of staff
central bank
self-employed person

text: 01/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 65 31999D0070 L 22/69 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 29. 1. 1999 NÕUKOGU OTSUS, 25. jaanuar 1999, riikide keskpankade välisaudiitorite kohta (1999/70/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Kesk- panga põhikirja käsitlevat protokolli ja eriti selle artiklit 27. 1, 3. Coopers & Lybrand, kes kuuluvad rahvusvahelisse firmasse Pri- cewaterhouseCoopers, kinnitatakse käesolevaga Banco de España välisaudiitoriks. võttes novembri 1998 soovitust (1) arvesse Euroopa Keskpanga (edaspidi EKP) 12. 4. Mazars & Guérard, Pariis, ja Deloitte Touche Tohmatsu-Audit, Neuilly, kinnitatakse käesolevaga Banque de France välisaudiito- riteks. ning arvestades, et: 5. PricewaterhouseCoopers, Dublin, kinnitatakse käesolevaga Central Bank of Ireland välisaudiitoriks. EKP ja riikide keskpankade (edaspidi RKPd) aruandeid auditeeri- vad EKP nõukogu soovitatud ja nõukogu heaks kiidetud erapoo- letud välisaudiitorid; EKP soovitas osalevate RKPde ametisse nimetatud praegused välis- audiitorid tagasi nimetada, tingimusel et hiljem võidakse võtta uus otsus, 6. Reconta Ernst and Young, spa, Rooma, kinnitatakse käes- olevaga Banca d’Italia välisaudiitoriks. 7. PricewaterhouseCoopers SARL (Société à responsabilité limi- tée), Réviseur d’Entreprises, Luxembourg, kinnitatakse käes- olevaga Banque centrale du Luxembourg välisaudiitoriks. ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 8. Prof. A. van Manen RA (registreeritud audiitor), kes antud juhul tegutseb iseseisvalt ja on PricewaterhouseCoopers partner, kinnitatakse käesolevaga De Nederlandsche Bank välisaudiitoriks. Artikkel 1 ja Deloitte 1. KPMG Réviseurs d’Entreprises s. c. , Antverpen, Touche Tohmatsu s. c. , Brüssel, kinnitatakse käesolevaga Banque Nationale de Belgique/Nationale Bank van België välisaudiitori- teks. 2. KPMG Deutsche Treuhandgesellschaft AG ja PwC Deutsche Revision AG kinnitatakse käesolevaga Deutsche Bundesbank välis- audiitoriteks. 9. Prof. DDr Kurt Neuner, Dr Pipin Henzl, Dr Peter Wolf, Mag. Christian Hofer, Dkfm. Dr Peter Christian Gormasz ja Dkfm. Leo- pold Wundsam, kes kõik on registreeritud heakskiidetud audiito- rid, kinnitatakse käesolevaga Österreichische Nationalbank väli- saudiitoriteks. 10. PricewaterhouseCoopers-Auditores e Consultores Lda. kinni- tatakse käesolevaga Banco de Portugal välisaudiitoriks. (1) EÜT C 411, 31. 12. 1998, lk 11. 11. Arthur Anderson Oy kinnitatakse käesolevaga Suomen Pankki välisaudiitoriks. 66 ET Euroopa Liidu Teataja 01/3. kd Otsusest teatatakse EKPle. Artikkel 2 Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Brüssel, 25. jaanuar 1999 Nõukogu nimel eesistuja J. FISCHER


title: Komisjoni otsus, 25. jaanuar 1999, nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 kohase ehitustoodete vastavustõendamismenetluse kohta tehases valmistatud trepikomplektide nõuetele vastavuse tõendamisel (teatavaks tehtud numbri K(1999) 113 all)EMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
Community certification
EU trade mark
building materials
prefabrication
producer's liability
product safety
production control
quality label
resistance of materials
technical specification

text: 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 203 31999D0089 L 29/34 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 3. 2. 1999 KOMISJONI OTSUS, 25. jaanuar 1999, nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 kohase ehitustoodete vastavustõendamismenetluse kohta tehases valmistatud trepikomplektide nõuetele vastavuse tõendamisel (teatavaks tehtud numbri K(1999) 113 all) (EMPs kohaldatav tekst) (1999/89/EÜ) menetlus vastab süsteemidele, mis on kindlaks määratud III lisa punkti 2 alapunktis i ning III lisa punkti 2 alapunkti ii esimeses võimaluses pideva järelevalvega; käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise ehi- tuskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 lisas nimetatud toodete nõuetele vastavust tõendatakse I menetlusega, mille kohaselt lisaks tootja vastutusel toimivale tehase toote vastavustõendamisse ning järelevalvesse kaasatud volitatud sertifitseerimisorgan. on tootmise tootmisohje süsteemile või Artikkel 2 lisas II Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste mandaatidesse. ettenähtud vastavustõendamismenetlus märgitakse Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 3 Brüssel, 25. jaanuar 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ ehitustooteid käsitlevate liikmesriikide õigus- ja hal- dusnormide ühtlustamise kohta, (1) mida on muudetud direktii- viga 93/68/EMÜ, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 4, ning arvestades, et: komisjon peab valima kahest direktiivi 89/106/EMÜ artikli 13 lõikele 3 vastavast toote vastavustõendamismenetlusest “võimali- kult lihtsa, kuid ohutusega kooskõlas oleva menetluse”; see tähen- dab vajadust otsustada, kas tootja vastutusel toimiv tehase toot- misohje süsteem on teatava toote või tootepere nõuetele vastavuse tõendamisel vajalik ja piisav tingimus või on artikli 13 lõikes 4 mainitud kriteeriumidele vastavusega seotud põhjustel vaja voli- tatud sertifitseerimisorgani sekkumist; artikli 13 lõikega 4 nähakse ette, et niiviisi kindlaks määratud menetlus tuleb märkida mandaatidesse ja tehnospetsifikaatidesse; seetõttu on soovitatav määratleda toodete või tooteperede mõis- te, nagu seda kasutatakse mandaatides ja tehnospetsifikaatides; artikli 13 lõikega 3 ettenähtud kahe menetluse üksikasjalik kirjel- dus esitatakse direktiivi 89/106/EMÜ III lisas; seetõttu on vaja iga toote või tootepere puhul selgesti kindlaks määrata meetodid, mille abil tuleb kõnealust kahte menetlust III lisale viidates raken- dada, sest III lisas eelistatakse teatavaid süsteeme; artikli 13 lõike 3 punktis a nimetatud menetlus vastab süsteemi- dele, mis on kindlaks määratud III lisa punkti 2 alapunkti ii esi- meses võimaluses ilma pideva järelevalveta ning teises ja kolman- das võimaluses ning artikli 13 lõike 3 punktis b nimetatud (1) EÜT L 40, 11. 2. 1989, lk 12. (2) EÜT L 220, 30. 8. 1993, lk 1. 204 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd I LISA Tehases valmistatud trepikomplektid (kogu komplektina turustatav trepp, mis koosneb tehases valmistatud ast- metest ja muudest komponentidest) (1) — kasutamiseks eluruumides ja muudes hoonetes (1) Välja arvatud monoliitbetoonist ja terasest trepid. Samuti jäävad käesoleva otsuse reguleerimisalast välja tehases traditsiooniliselt valmistatavad täispuidust trepid, mis on ette nähtud kasutamiseks üksikhoonetes. 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 205 II LISA NÕUETELE VASTAVUSE TÕENDAMINE Märkus: kumuleeruvad volitatud asutuse asjaomastest vastavuse tõendamise süsteemidest tulenevad ülesanded. komplektide puhul, millel on rohkem kui üks kavandatud kasutus järgmistes tooteperedes kavandatud kasutustest, TOOTEPERE TEHASES VALMISTATUD TREPIKOMPLEKTID (1/2) 1. Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid Järgmises loetelus esitatud toote (toodete) ja kavandatud kasutuse (kasutuste) puhul peab EOTA kindlaks mää- rama Euroopa tehniliste tunnustuste asjakohases suunises esitatud järgmise(d) nõuetele vastavuse tõendamise süsteemi(d): Toode (tooted) Kavandatud kasutus(ed) Tase(med) või klass(id) Nõuetele vastavuse tõendamise süsteem(id) Tehases valmistatud trepikomplektid Kasutamiseks eluruumides ja muudes hoonetes — 2 + Süsteem 2 +: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkti ii esimene võimalus, sealhulgas tehase tootmisohje serti- fitseerimine volitatud asutuse poolt nii tehase esmase inspekteerimise ja tehase tootmisohje kui ka tehase tootmis- ohje pideva järelevalve, hindamise ja tunnustamise alusel. Süsteemi spetsifikaadid peaksid olema sellised, et neid saab rakendada ka juhul, kui ühe teatava karakteristiku toimivust ei ole vaja kindlaks määrata, sest kas või ühel liikmesriigil puudub sellise karakteristikuga seotud jurii- diline nõue (vaata direktiivi 89/106/EMÜ artikli 2 lõiget 1 ning vajaduse korral tõlgendusdokumentide punkti 1. 2. 3). Sellistel juhtudel ei tohi karakteristiku vastavustõendamist tootjalt nõuda, kui ta ei soovi toote toimivust kõnealuses seoses deklareerida. 206 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd TOOTEPERE TEHASES VALMISTATUD TREPIKOMPLEKTID (2/2) 1. Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid Järgmises loetelus esitatud toote (toodete) ja kavandatud kasutuse (kasutuste) puhul peab EOTA kindlaks mää- rama Euroopa tehniliste tunnustuste asjakohases suunises esitatud järgmise(d) nõuetele vastavuse tõendamise süsteemi(d): Toode (tooted) Kavandatud kasutus(ed) Tase(med) või klass(id) Nõuetele vastavuse tõendamise süsteem(id) Tehases valmistatud trepikomp- lektid Tuletundlikkust määrustes ettenähtud kasutus käsitlevates A, (1) B, (1) C, (1) A, (2) B, (2) C, (2) A, (3) D, E, F 1 3 4 (1) Materjalid, mille toimivus tuletundlikkuse seisukohast võib tootmise käigus muutuda (üldjuhul keemiliselt muudetavad too- ted, nt tuleaeglustid, või tooted, mille koostise muutmine võib muuta toimivust tuletundlikkuse seisukohast). (2) Materjalid, mille toimivus tuletundlikkuse seisukohast ei muutu tootmise käigus. (3) A klassi materjalid, mida otsuse 96/603/EÜ kohaselt ei pea tuletundlikkuse seisukohalt katsetama. Süsteem 1: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkti i ilma näidiste auditeeritud katsetamiseta. Süsteem 3: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkti ii teine võimalus. Süsteem 4: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkti ii kolmas võimalus. Süsteemi spetsifikaat peaks olema selline, et seda saab rakendada ka juhul, kui ühe teatava karakteristiku toimi- vust ei ole vaja kindlaks määrata, sest kas või ühel liikmesriigil puudub sellise karakteristikuga seotud juriidiline nõue (vaata direktiivi 89/106/EMÜ artikli 2 lõiget 1 ning vajaduse korral tõlgendusdokumentide punkti 1. 2. 3). Sellistel juhtudel ei tohi karakteristiku vastavustõendamist tootjalt nõuda, kui ta ei soovi toote toimivust kõnealuses seoses deklareerida


title: Uredba Komisije (EZ) br. 169/1999 od 25. siječnja 1999. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
cereal flour
chemical compound
classification
customs regulations

text: L_1999019HR. 01000601. xml 02/Sv. 014 HR Službeni list Europske unije 104 31999R0169 L 019/6 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 25. 01. 1999. UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 169/1999 od 25. siječnja 1999. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 2248/98 (2), a posebno njezin članak 9. , budući da je zbog osiguranja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature priložene navedenoj Uredbi, potrebno usvojiti mjere za razvrstavanje robe iz Prilogu ovoj Uredbi; budući da su Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena Opća pravila za tumačenje kombinirane nomenklature i da se ta pravila također primjenjuju na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Zajednice s ciljem primjene tarifa i drugih mjera u vezi s robnom razmjenom; budući da je, u skladu s navedenim Općim pravilima, robu iz stupca 1 tablice iz Priloga ovoj Uredbi potrebno razvrstati pod odgovarajuće oznake KN iz stupca 2, a na temelju razloga navedenih u stupcu 3; budući da je prihvaćeno da u skladu s odredbama članka 12. stavka 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (3), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 82/97 (4), korisnik može nastaviti navoditi obvezujuće tarifne informacije koje izdaju carinska tijela država članica u vezi s razvrstavanjem robe u kombiniranu nomenklaturu, a koje nisu u skladu s pravima utvrđenima ovom Uredbom, i to tijekom razdoblja od tri mjeseca; budući da su mjere predviđene ovom Uredbom u skladu s mišljenjem Odsjeka za tarifnu i statističku nomenklaturu Odbora za Carinski zakonik, DONIJELA JE OVU UREDBU: Članak 1. Roba iz stupca 1 tablice iz Priloga razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu sukladno odgovarajućim oznakama KN iz stupca 2 te tablice. Članak 2. Obvezujuće tarifne informacije koje izdaju carinska tijela država članica, a koje nisu u skladu s pravima utvrđenim ovom Uredbom, mogu se nastaviti navoditi u skladu s odredbama članka 12. stavka 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92, tijekom razdoblja od tri mjeseca. Članak 3. Ova Uredba stupa na snagu dvadeset prvog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 25. siječnja 1999. Za Komisiju Mario MONTI Član Komisije (1)  SL L 256, 7. 9. 1987. , str. 1. (2)  SL L 282, 20. 10. 1998. , str. 55. (3)  SL L 302, 19. 10. 1992. , str. 1. (4)  SL L 17, 21. 1. 1997. , str. 1. PRILOG Naziv robe Razvrstavanje (oznaka KN) Razlozi (1) (2) (3) 1. Mješavina brašna za pripremu raženog kruha sastava (postotak po težini): — raženo brašno: 50,0 — pšenično brašno: 48,6 — pšenični gluten: 1,4 1101 00 90 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 1101 00 i 1101 00 90. 2. Mješavina brašna za pripremu punozrnatog kruha sastava (postotak po težini): — obično pšenično brašno: 78,5 — raženo brašno: 7,0 — zobeno brašno: 4,0 — rižino brašno: 4,0 — ječmeno brašno: 2,0 — mljevene klice: 1,0 — pšenični gluten: 3,5 1101 00 15 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. , 3. b i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 1101 00 i 1101 00 15. 3. Brašno za pripremu kruha sastava (postotak po težini): — obično pšenično brašno: 99,85 — sol: 0,15 i vrlo male količine amilaze i antioksidansa (E300) 1101 00 15 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 1101 00 i 1101 00 15. 4. Pripremljena mješavina za pripremu kruha na temelju brašna za pripremu seljačkog kruha sastava (postotak po težini): — obično pšenično brašno: 88 — raženo brašno: 10 — suhi raženi kvasac: 1 — pekarski kvasac, emulgator: 1 i vrlo male količine amilaze i antioksidansa (E300) 1901 20 00 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 1901 i 1901 20 00. Dodavanjem pekarskog i suhog raženog kvasca proizvod dobiva svojstva mješavine za pripravu pekarskih proizvoda pod tarifnim brojem 1905 i isključen je iz poglavlja 11. u skladu s napomenom 1. (b) uz ovo poglavlje. 5. Tablete, mase 550 mg, koje sadrže 200 mg kalcij-askorbata (sol vitamina C), 342 mg pomoćne tvari koji sadrži dikalcij-fosfat, mikrokristalinsku celulozu, umreženu natrij-karboksimetilcelulozu i stearinsku kiselinu te 8 mg magnezij-stearata kao sredstva protiv zgrušavanja 2106 90 92 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 2106, 2106 90 i 2106 90 92. Ovaj je proizvod isključen iz tarifnog broja 2936 zbog prisutnosti dodataka, koji nisu uključeni u napomene 1. (f) i (g) uz poglavlje 29. , i primjene Napomene s objašnjenjem Harmoniziranog sustava, za tarifni broj 2936, zadnji stavak pod (d). 6(a). Pasta na temelju srebra (visoka koncentracija) — srebro: 72,0 % — kadmijev spoj: 8,9 % — spoj žive: 8,9 % 6(b). Pasta na bazi srebra (srednja koncentracija) — srebro: 45,0 % — kadmijev spoj: 3,5 % — spoj žive: 3,5 % Ovi se proizvodi koriste za pričvršćivanje elektroničkih sklopova na emajlirane čelične limove postupkom toplinske obrade. 3207 30 00 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature, napomenom 3. c uz poglavlje 71. i tekstom oznaka KN 3207 i 3207 30 00. Vidjeti također Napomene s objašnjenjem Harmoniziranog sustava za tarifni broj 7106. 7. Toner u prahu, s magnetskim svojstvima, koji se koristi kao razvijač za fotokopirne strojeve. Sastav: — kopolimer stirena i butil-akrilata: 40 % — polipropilen: 3 % — magnetit: 56 % — silicijev dioksid: < 1 % 3707 90 30 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 3707, 3707 90 i 3707 90 30. Vidjeti također Napomene s objašnjenjem Harmoniziranog sustava za tarifni broj 3215, točku (a), i tarifni broj 3707, točku (2) 8. Kremasto bijeli prašci koji se sastoje od montmorilonita s 30 % dodanog stearilamina. Ovi su prašci organofilni, topivi u organskim otapalima, a pri zagrijavanju na 600 °C gube 35 % ukupne mase. 3824 90 95 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 3824, 3824 90 i 3824 90 95. Ovaj proizvod ne smatra se aktivnim u smislu tarifnog broja 3802. Vidjeti također Napomene s objašnjenjem Harmoniziranog sustava za tarifni broj 3824 pod (40)