title: PREGUNTA ESCRITA n. 3957/98 del Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM a la Comisión. Llegada a su destino de la ayuda alimentaria concedida a Rusia

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
Russia
beef
cereals
food aid
powdered milk
rice
supply
use of aid

text: C 207/150 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 7. 1999 Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (12 de febrero de 1999) Tipos del IVA aplicados a los servicios veterinarios a 1 de enero de 1999 Tipos en % Tipo general Casos particulares B 21 DK 25 D 16 GR 18 E 16 7 F IRL I L NL 20,6 12,5 20 12 17,5 5,5 AT 20 P 17 12 FI 22 SE 25 UK 17,5 (1999/C 207/208) PREGUNTA ESCRITA E-3952/98 de Nuala Ahern (V) al Consejo (4 de enero de 1999) Asunto: Planes del Gobierno alemán para poner fin al reprocesado nuclear ¿Ha habido coordinación en el seno de la Presidencia de la Troika para impulsar los planes del Gobierno alemán para poner fin al reprocesado nuclear e introducir alternativas de «almacenamiento seguro» para los restos de combustible nuclear irradiado y otros desechos radiactivos? Respuesta (15 de marzo de 1999) El proyecto del Gobierno alemán a que hace referencia Su Señoría es competencia del Estado miembro de que se trata. Hasta el momento el Consejo no ha recibido ninguna propuesta de la Comisión relativa a la gestión de los residuos radiactivos, a lo que corresponden los aspectos que cita la pregunta. (1999/C 207/209) PREGUNTA ESCRITA E-3957/98 de Marjo Matikainen-Kallström (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Llegada a su destino de la ayuda alimentaria concedida a Rusia La Unión Europea se ha comprometido a entregar a Rusia, en calidad de ayuda alimentaria, cereales, arroz, carne y leche en polvo por un valor de 2. 400 millones de marcos finlandeses. Sin embargo, garantizar la llegada a su destino de esta ayuda se considera un problema, ya que, una vez en Rusia, será difícil ejercer el control. ¿Qué acciones tiene previsto llevar a cabo la Comisión, en colaboración con las autoridades rusas, para garantizar la llegada a su destino de la ayuda alimentaria? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (27 de enero de 1999) Se han adoptado una serie de medidas para controlar la distribución del programa de ayuda alimentaria en la Federación de Rusia. Las regiones y zonas beneficiarias del programa, así como la distribución de los productos por regiones, se enumeran en un anexo del Memorándum de Acuerdo celebrado entre la Comunidad y Rusia. Dicho anexo será objeto de una decisión oficial del Gobierno de la Federación de Rusia, que será publicada. Por consiguiente, todos los gobernadores de las regiones podrán verificar si reciben las cantidades que les hayan sido asignadas


title: QUESTION ECRITE no 3851/98 de Sören WIBE à la Commission. L'opportunité de publier la brochure de propagande intitulée "La Guerre de la Glace à la Framboise" dans l'ensemble des quinze États membres

eurovoc_concepts:
EU publication
Economic and Monetary Union
Ecu
Sweden
public awareness campaign
selective dissemination of information
single market
young person

formats: html pdf print

text: C 207/136 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 7. 1999 spécifiques instaurés par les règlements (CEE) 1107/70 du Conseil, du 4 juin 1970, relatif aux aides accordées dans le domaine des transports par chemin de fer, par route et par voie navigables (3); (CEE) 1191/69 du Conseil, du 26 juin 1969, relatif à l’action des États membres en matière d’obligations inhérentes à la notion de service public dans le domaine des transports par chemin de fer, par route et par voie navigable (4) et (CEE) 1192/69 du Conseil, du 26 juin 1969, relatif aux règles communes pour la normalisation des comptes des entreprises de chemin de fer (4). Les compensations, aides et interventions accordées par les autorités nationales sur base desdits règlements sont régulièrement communiquées à la Commission qui met ces informations à disposition des États membres sous forme d’un rapport analytique. La Commission est actuellement en train de préparer la mise à jour de ce rapport pour l’année 1997. JO L 237 du 24. 8. 1991. (1) (2) COM(98) 202 final. (3) (4) JO L 130 du 15. 6. 1970. JO L 156 du 28. 6. 1969. (1999/C 207/185) QUESTION ÉCRITE E-3851/98 posée par Sören Wibe (PSE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: L’opportunité de publier la brochure de propagande intitulée «La Guerre de la Glace à la Framboise» dans l’ensemble des quinze États membres Une brochure destinée aux jeunes et revêtant la forme d’une bande dessinée a été publiée dans l’ensemble des langues officielles de l’UE sous le titre de «La Guerre de la Glace à la Framboise». En Grande-Bretagne, selon une information en provenance d’un débat sur la question à la Chambre des Communes, cette brochure a cependant été mise au pilon, tandis qu’au Danemark, le bureau d’information de la Commission ne la distribue pas, sachant qu’elle n’est pas jugée appropriée dans le contexte danois. «La Guerre de la Glace à la Framboise» fait notamment de la propagande pour l’UEM à laquelle trois États membres refusent à l’heure actuelle d’adhérer. Est-il opportun que la Commission produise et distribue une brochure qui fait de la propagande pour l’UEM dans un État membre qui a décidé de ne pas en faire partie? Sachant que «La Guerre de la Glace à la Framboise» fait de la propagande en faveur de l’UEM, ne conviendrait-il pas de retirer l’édition suédoise de cette brochure? Réponse donnée par M. Oreja au nom de la Commission (4 février 1999) La publication de la Commission intitulée «La Guerre de la Glace à la Framboise» (1) (titre suédois «Glasskriget») vise à expliquer certaines actions communautaires de base dans le domaine du marché intérieur. Dans ce contexte, elle mentionne brièvement l’introduction de l’euro. La Commission ne saurait souscrire au point de vue selon lequel cette publication revient à faire de la «propagande». Les représentations de la Commission dans les États membres la conseillent au sujet de l’opportunité de distribuer des publications produites au niveau central. Il est vrai que, sur la base de ces avis, la Commission a décidé de ne pas distribuer «La Guerre de la Glace à la Framboise» dans certains États membres. Dans d’autres, la Commission observe que cette publication est populaire. (1) ISDN 92-828-2341-5. (1999/C 207/186) QUESTION ÉCRITE E-3856/98 posée par Cristiana Muscardini (NI) à la Commission Objet: Libre circulation des entraîneurs sportifs (4 janvier 1999) 1. Est-il exact que l’État italien (par l’intermédiaire du Comité olympique italien (CONI), des écoles de sport ainsi que d’organismes techniques) exerce une discrimination à l’encontre de ses propres citoyens et des


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3852/98 af Jannis SAKELLARIOU Bevillinger til Bistro - modtagerkredsen Tacis-Lien

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
Community budget
EU aid
EU programme
Kazakhstan
action programme
financial aid
non-governmental organisation

text: C 320/82 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 6. 11. 1999 sundhedsadvarsler samt ud fra medlemsstaternes bemærkninger. Ifølge Kommissionens arbejdsprogram for 1999 bliver der i første halvår 1999 fremsat forslag om konsolidering, opdatering og ændring af de eksisterende direktiver om mærkning af tobaksvarer og maksimalt tilladt tjæreindhold i cigaretter på grundlag af erfaringerne fra de nugældende bestemmelser. (1) (2) (3) (4) KOM(96) 609 endelig udg. EFT L 213 af 30. 7. 1998. EFT L 359 af 8. 12. 1989. EFT L 137 af 30. 5. 1990. (1999/C 320/109) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3852/98 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Bevillinger til Bistro 2 modtagerkredsen Tacis-Lien Kan Kommissionen give oplysninger om bevillingerne til Bistro-programmet for 1998 og 1999? Hvor 1. stort er navnlig beløbet for de endnu ikke forpligtede bevillinger? Kan Kommissionen oplyse, hvor mange ansøgninger der i alt er indgivet i 1998 om støtte som led i 2. Bistro? Hvor stort er det gennemsnitlige støttebeløb pr. ansøgning? Hvorledes er de godkendte ansøgninger fordelt på ansvarlige organisationer og NGO’er i de enkelte 3. medlemsstater? 4. Kan der ansøges om støtte til projekter med partnere fra Kasakhstan som led i Tacis-Lien? 5. Hvordan kan Kommissionen i benægtende fald forklare, at medlemmer af Kommissionens delegation i Kasakhstan anbefaler tyske ansøgere at ansøge om støtte til projekter med partnere fra Kasakhstan som led i Tacis-Lien, skønt det i de gældende direktiver om Tacis-Lien-programmet er fastsat, at der ikke skal opstilles et Lien-budgetoverslag for Kasakhstan, og at en ansøgning derfor uvægerligt vil blive afslået? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek (4. februar 1999) 1. I handlingsprogrammet for 1996-1997 var der afsat 1 mio. ECU til Kasakhstan Bistro. Halvdelen af dette beløb er stadig til rådighed. Det næste handlingsprogram er stadig under forhandling. Der foreligger derfor endnu ikke tal for, hvor store midler der er afsat. 2. Bistro-programmet ledes af Kommissionens delegation i Alma Aty, som indtil nu har modtaget 34 ansøgninger. Ni af dem er blevet godkendt. Det gennemsnitlige beløb for et Bistro-projekt er 44 000 Euros. Af de ni godkendte projekter er tre indgået med kasakhiske institutioner. De resterende seks er indgået 3. med fire medlemsstater (Frankrig 1, Nederlandene 1, Tyskland 2 og UK 2). 4. Ja, der kan ansøges om støtte til projekter med kasakhiske partnere. 5. Kommissionens delegation i Alma Aty har til opgave at give oplysninger på stedet om, hvordan der kan opnås støtte fra Tacis, og om alle tilgængelige ordninger. Der er to igangværende Lien-projekter i Kasakhstan, som var finansieret under programmet for 1997


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3976/98 af W.G. van VELZEN Oplagring af atomaffald fra reaktoren i Petten (Nederlandene)

eurovoc_concepts:
Netherlands
industrial concentration
nuclear fuel
nuclear reactor
radioactive waste
storage of waste
substitute fuel
uranium

text: 29. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 341/23 Kommissionen kan bekræfte, at moderniseringsstøtten ikke må modvirke målsætningerne for bevarelsen af ressourcerne. Anvendelsen af mere selektive fangstredskaber og -metoder er i øvrigt et af hovedkriterierne for at opnå ret til EF-støtte. Reguleringen af udnyttelsen af fiskeressourcerne gennem samlede tilladte fangstmængder (TAC) og kvoter eller gennem foranstaltninger, der skal begrænse fiskeriindsatsen, mindsker overfiskeriet samtidig med at fremme et ansvarligt fiskeri. Hver enkelt medlemsstat har i øvrigt fortsat mulighed for at fastsætte interne fordelingsregler, bl. a. sådanne, der på bedst mulig måde respekterer ressourcerne og miljøet. Alle overtrædelser af disse EF-retsforskrifter kan straffes ved anvendelse af de procedurer, der er fastsat i traktatens artikel 169. Kommissionen har endvidere netop vedtaget et forslag til Rådets forordning (3), som fastsætter en liste over de former for adfærd, der er en alvorlig overtrædelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, herunder overfiskeri. Selv om denne forordning ikke fører til en harmonisering af sanktionerne på EF-plan, vil den dog bidrage til en større gennemsigtighed i anvendelsen af den fælles fiskeripolitiks regler. (1) (2) (3) Project synopses. Volume VI: Fisheries & aquaculture (FAIR: 1994-1998). Project synopses. Volume VI: Fisheries & aquaculture (FAIR: 1994-1998). KOM(99) 70 endelig udg. (1999/C 341/036) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3965/98 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Zoonosedirektivet Kommissionen indrømmer i sit svar på mit spørgsmål H-0943/98 (1) om zoonosedirektivet, at der har været en mangelfuld og utilfredsstillende gennemførelse af zoonosedirektivet i medlemslandene, og at zoonoserap- porteringssystemet kan forbedres betydeligt. Det virker derfor uforståeligt, at Kommissionen vil fremsætte et forslag, der skal give den ekstra tid til at overveje, hvad der bør gøres. Dette er ikke rimeligt. Kommissionen har pligt til at sikre gennemførelsen af EU’s regler, og den manglende gennemførelse af zoonosedirektivet bør omgående føre til, at Kommissionen skrider ind med sanktioner over for de medlemslande, der ikke har gennemført direktivet. Mener Kommissionen ikke, at hensynet til folkesundheden kræver, at zoonosedirektivet gennemføres uden yderligere forsinkelse? (1) Fuldstændigt forhandlingsreferat ( november 1998). Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. februar 1999) Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlige forespørgsler nr. E-3175/98 (1) og nr. E-3865/ 98 af Karin Riis-Jørgensen (2). (1) (2) EFT C 325 af 12. 11. 1999, s. 2. EFT C 297 af 15. 10. 1999. (1999/C 341/037) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3976/98 af W. G. van Velzen (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Oplagring af atomaffald fra reaktoren i Petten (Nederlandene) For nylig har der i den nederlandske presse (Volkskrant af 3. og 5. december 1998) været artikler om problemerne med kapaciteten til oplagring af atomaffald fra højfluxreaktoren i Petten, som indeholder nye oplysninger om denne problematik. De Forenede Stater har i 80’erne, i forbindelse med terroristers interesse for højvalent uran, opfordret til et skifte til lavtberiget uran. Kommissionen er endnu ikke gået ind for dette, fordi der med lavtberiget uran vil opstå en neutronflux, der er utilstrækkelig til den kerneforskning, der udføres


title: WRITTEN QUESTION No. 3978/98 by Klaus LUKAS to the Commission. Commission's 'Common Services' Unit

eurovoc_concepts:
EU control
EU programme
European Commission
European official
administration of the Institutions
administrative expenditure (EU)
institutional structure
operation of the Institutions
recruitment
simplification of formalities

text: C 207/152 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 7. 1999 (1999/C 207/211) SKRIFTLIG FRÅGA E-3960/98 från Jyrki Otila (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Det blir sämre med folkhälsan i Ryssland Under nittiotalet har det gått märkbart tillbaka med hälsan för medborgarna i Ryssland. Samtidigt har ryssarnas förväntade livslängd minskat med tio år. I våra dagar är den förväntade livslängden för folk i Ryssland 10 år kortare än i EU-länderna i genomsnitt och motsvarar den förväntade medellivslängden i de minst utvecklade länderna i Asien. Det här är följden av att det politiska och sociala systemet i landet brutit samman. Det är oroande att se att sådana smittosamma sjukdomar som man redan trott var besegrade i Europa håller på att sprida sig på nytt i Ryssland. Som exempel på sådana sjukdomar kan nämnas bland annat tbc och könssjukdomar. Att utveckla hälsovården i Ryssland ingår som ett led i uppbyggandet av ett helt nytt samhälle. Vad tänker kommissionen göra för att förbättra det eländiga tillståndet för folkhälsan i Ryssland? Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (1 februari 1999) När det gäller hälsovården utpekas stödet till hälsovårdssektorn som ett prioriterat område i Tacis vägledande program för Ryssland (1) för perioden 1996-1999. Inom ramen för Tacis håller, tillsammans med hälso- ministeriet, flera betydande projekt på att genomföras i utvalda regioner för att förbättra förvaltningen av hälsovårdssystemen (två projekt omfattande 7,5 miljoner euro) och förbättra politiken beträffande den förebyggande hälsovården (4 miljoner euro). Republiken Karelen uppmärksammas särskilt, bl. a. genom ett projekt för en reform av hälso- och socialvårdssystemen (2,6 miljoner euro). Under 1999 kommer ett projekt att genomföras inom Tacis för att reformera finansieringen av hälsovårdssystemet (2,5 miljoner euro). Under perioden 1993-1997 har kommissionen dessutom genomfört humanitära aktioner till förmån för den ryska befolkningen, bl. a. för att tillgodose behovet av läkarvård. I 1998 års budget har 1,2 miljoner euro anslagits och sedan finanskrisen i augusti 1998 och den ytterligare försämringen av folkhälsoläget, har kommissionen gjort nya insatser för att tillgodose de mest angelägna behoven. I december 1998 fattades beslut om ett särskilt anslag för Ryssland på 5,4 miljoner euro för att bekämpa tuberkulos (särskilt i dess läkemedelsresistenta former) och tillhandahålla katastrofhjälp till flyktingar och personer som tvångsförflyttats inom de nya oberoende staternas territorium. (1) SEK(96) 1510. (1999/C 207/212) SKRIFTLIG FRÅGA E-3978/98 från Klaus Lukas (NI) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kommissionens enhet ”common services” Kommissionen har inrättat enheten ”common services” i syfte att utforma genomförandet av olika EU- program på ett mer effektivt sätt. Kan kommissionen i detta sammanhang svara på följande frågor: : Har man under tiden redan hunnit göra några erfarenheter i samband med arbetet inom enheten? : Vilka är dessa erfarenheter, och vilka slutsatser drar man av dessa? : Vilka är för närvarande enhetens uppgifter? : Hur många projekt och vilka projekt arbetar man för närvarande med inom denna enhet? : Vilka tjänster skulle inrättas inom enheten?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3984/98 του Jesus CABEZON ALONSO Δημοψήφισμα για την αυτοδιάθεση της Δυτικής Σαχάρας

eurovoc_concepts:
UNHCR
UNO
Western Sahara
referendum
self-determination
the EU's international role

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3900/98 by Patricia McKENNA to the Commission. Participation of Commissioner Hans Van den Broek in the 1995 Bilderberg meeting

eurovoc_concepts:
European Commissioner
Scotland
allowances and expenses
international meeting
operating cost
paid leave

text: C 207/144 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 7. 1999 2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta, 3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade, 4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa? (1999/C 207/197) SKRIFTLIG FRÅGA E-3900/98 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kommissionsledamoten Hans Van den Broeks deltagande i 1995 års Bilderbergmöte Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten van den Broeks deltagande i Bilderbergmötet i Bürgenstock den 8-11 juni 1995, uppge 1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna, 2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta, 3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade, 4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa? (1999/C 207/198) SKRIFTLIG FRÅGA E-3901/98 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kommissionsledamoten Leon Brittans deltagande i 1995 års Bilderbergmöte Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten Leon Brittans deltagande i Bilderbergmötet i Turnberry i Skottland den 14-17 maj 1998, uppge 1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna, 2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta, 3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade, 4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa? (1999/C 207/199) SKRIFTLIG FRÅGA E-3902/98 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kommissionsledamoten Ritt Bjerregaards deltagande i 1995 års Bilderbergmöte Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten Ritt Bjerregaards deltagande i Bilderbergmötet i Bürgenstock den 8-11 juni 1995, uppge 1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna, 2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta, 3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade, 4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3972/98 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Acties van de EU om de ernstige crisis op de zwaardvismarkt te boven te komen

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
flag of convenience
free circulation
harbour installation
import restriction
management of resources
restriction on competition
sea fish
sea fishing
third country


title: WRITTEN QUESTION No. 3937/98 by Carlos ROBLES PIQUER to the Council. Immediate prospects for the long-term nuclear fusion project

eurovoc_concepts:
EAEC
Japan
Russia
United States
cooperation agreement (EU)
nuclear fusion
nuclear reactor
research programme
scientific education
scientific research

text: 21. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 207/147 (1999/C 207/203) WRITTEN QUESTION E-3934/98 by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Use of nuclear energy for the desalination of sea water in arid countries At its last conference the International Atomic Energy Agency, a United Nations body, proposed the urgent development of programmes for the desalination of sea water using small nuclear reactors. At its last assembly in September it asked its Director to give priority to this option and to promote international cooperation in this field. Can the Commission say what the European Union’s position is on this subject, in particular the possibilities of cheap nuclear desalination in North Africa (Maghreb and Mashreq countries) in accordance with the study on the subject carried out by the IAEA? Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (3 February 1999) For very many years the Commission has been monitoring the work carried out by the International Atomic Energy Agency (IAEA) on the possible use of nuclear reactors for the desalination of sea water. The Commission considers, moreover, that the use of the nuclear option requires high levels of expertise, experience and safety. It also demands high-level non-proliferation assurances and the existence of strong and independent safety authorities. Currently, these conditions do not all appear to have been met in the region referred to by the Honourable Member. (1999/C 207/204) WRITTEN QUESTION E-3937/98 by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Council (4 January 1999) Subject: Immediate prospects for the long-term nuclear fusion project The US Department of Energy’s decision to withdraw its researchers from foreign centres involved in the current ITER project presents the other partners 6 the EU, Japan and Russia 6 with difficult decisions. According to information published recently, Europe has decided to continue for a few years without increasing its funding. Furthermore, the loss of confidence in the long-term viability of the tokamak option (ITER) is renewing interest in other options such as stellarator-type reactors. Can the Council say what its intentions are in this area and what the Japanese and Russian positions are? Also, can it examine the EU’s budget line earmarked for this purpose for the duration of the Fifth Framework Programme? Finally, does it consider that the justification for this line can remain unchanged following the US decision? Reply (9 March 1999) On 30 June 1998, the European Atomic Energy Community approved the extension of the ITER-EDA (1) 1. agreement for three years (22 July 1998 to 21 July 2001) (2). The three-year extension was also approved by two of its partners to the agreement, Russia (on 16 June 1998) and Japan (on 14 July 1998)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3995/98 του Hiltrud BREYER Βόμβα κατά συγκεκριμένων εθνοτήτων

eurovoc_concepts:
arms control
biological weapon
genetic engineering
international conference
protocol to an agreement
racial conflict


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3911/98 του Jean-Claude PASTY προς την Επ τροπή. Δασμολογική και στατιστική ονοματολογία - τρούφες

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common customs tariff
mushroom-growing
nomenclature
tariff nomenclature

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/145 (1999/C 207/200) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3903/98 υποβολη΄: Patricia McKenna (V) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Συµµετοχη΄ του Επιτρο΄που Mario Monti στη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg Σχετικα΄ µε τη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg που ε΄λαβε χω΄ρα στο Τορο΄ντοαπο΄ 30 Μαι΅ου ε΄ως 2 Ιουνι΄ου 1996, και στην οποι΄α συµµετει΄χε ο Επι΄τροπος Monti, ερωτα΄ται η Επιτροπη΄: 1. Ποιο΄ η΄ταν το συνολικο΄ προ΄γραµµα του ταξιδιου΄; τα ε΄ξοδα επεστρα΄φησαν αµε΄σως µετα΄ το ταξι΄δι και, εα΄ν ο΄χι, ποιο΄ς τα πλη΄ρωσε; 2. ∆εδοµε΄νου ο΄τι η Οµα΄δα Bilderberg συνη΄θως αναλαµβα΄νει τα ε΄ξοδα της πολυτελου΄ς διαµονη΄ς των µελω΄ν της, δεν θα ε΄πρεπε ο Επι΄τροπος να υποβα΄λει τη σχετικη΄ δη΄λωση; 3. Εισε΄πραξε ο Επι΄τροπος την προβλεπο΄µενη για τα µε΄λη της Επιτροπη΄ς ηµερη΄σια αποζηµι΄ωση για τις ηµε΄ρες του ταξιδιου΄ του; 4. Ήταν ο Επι΄τροπος σε α΄δεια κατα΄ τη δια΄ρκεια του ταξιδιου΄ του; Θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι ο Επι΄τροπος Monti θα ε΄πρεπε να ει΄χε δηλω΄σει την ιδιο΄τητα΄ του ως µε΄λους της ∆ιοικου΄σας Επιτροπη΄ς της Οµα΄δας Bilderberg και εα΄ν ο΄χι, γιατι΄ ο΄χι; Κοινη΄ απα΄ντηση του κ. Santer εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις E-3899/98, E-3900/98, E-3901/98, E-3902/98 και E-3903/98 (5 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η ανα΄ληψη των εξο΄δων µετακι΄νησης και διαµονη΄ς γι΄νεται συ΄µφωνα µε τις ισχυ΄ουσες διατα΄ξεις. Όσον αφορα΄ τη συµµετοχη΄ του κ. Monti στην οργανωτικη΄ επιτροπη΄ Bilderberg, η Επιτροπη΄ υπενθυµι΄ζει την απα΄ντηση που ε΄δωσε στην προφορικη΄ ερω΄τηση Η-933/98 του αξιο΄τιµου µε΄λους κατα΄ το χρο΄νο ερωτη΄σεων της συνο΄δου Νοεµβρι΄ου ΙΙ 1998 του Κοινοβουλι΄ου (1). (1) Συζητη΄σεις του Κοινοβουλι΄ου (Νοε΄µβριος ΙΙ 1998). (1999/C 207/201) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3911/98 υποβολη΄: Jean-Claude Pasty (UPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆ασµολογικη΄ και στατιστικη΄ ονοµατολογι΄α : τρου΄φες Ο κανονισµο΄ς (ΕΚ) 2261/98 (1) της Επιτροπη΄ς, της 26ης Οκτωβρι΄ου 1998, τροποποιει΄ το παρα΄ρτηµα του κανονισµου΄ ΕΟΚ αριθ. 2658/87 (2) του Συµβουλι΄ου για τη δασµολογικη΄ και στατιστικη΄ ονοµατολογι΄α και το κοινο΄ δασµολο΄γιο. Οι τρου΄φες αναφε΄ρονται σε δια΄φορα σηµει΄α υπο΄ τον κωδικο΄ ΣΟ 0709 52 00 «Τρου΄φες», µε αναφορα΄ των ποσοστω΄ν των δασµω΄ν, και υπο΄ τον κωδικο΄ ΣΟ 712 30 00, που περιλαµβα΄νει «Μανιτα΄ρια και τρου΄φες». Η ονοµατολογι΄α, παρα΄ τα σηµαντικα΄ θετικα΄ της στοιχει΄α, δεν ει΄ναι αρκετα΄ ακριβη΄ς ο΄σον αφορα΄ τις «τρου΄φες». Συγκεκριµε΄να, ο ι΄διος ο΄ρος δυ΄ναται να καλυ΄πτει δε΄κα περι΄που ει΄δη, των οποι΄ων οι ποιο΄τητες (και οι τιµε΄ς) διαφε΄ρουν τα µε΄γιστα, ο΄πως το tuber melanosporum, το tuber magnatum, το tuber aestivum, το tuber uncinatum. , για να µην αναφε΄ρουµε παρα΄ αυτα΄ που κυκλοφορου΄ν περισσο΄τερο στο εµπο΄ριο. ∆εν φρονει΄ α΄ραγε η Επιτροπη΄ ο΄τι ει΄ναι ανα΄γκη, προκειµε΄νου οι στατιστικε΄ς µας γνω΄σεις σχετικα΄ µε τις ποσο΄τητες που κυκλοφορου΄ν να ει΄ναι οι ορθε΄ς και οι τιµε΄ς να ει΄ναι προσαρµοσµε΄νες στην ποιο΄τητα, ο΄περ, σε τελικη΄ ανα΄λυση, ει΄ναι υπε΄ρ της ασφα΄λειας των καταναλωτω΄ν, η θε΄ση «τρου΄φες», ο΄που υπα΄ρχει, να υποδιαιρεθει΄ και, κυρι΄ως, να µην υπα΄γονται στην αυτη΄ν κατηγορι΄α, ο΄ταν, για παρα΄δειγµα, προ΄κειται για ποσοστω΄σεις, τα «µανιτα΄ρια και οι τρου΄φες»; Άλλωστε, δεν θα µπορου΄σε, στην περι΄πτωση αυτη΄, να χρησιµευ΄σει ως βα΄ση εργασι΄ας ο γαλλικο΄ς τυ΄πος «νωπε΄ς τρου΄φες» που χρονολογει΄ται απο΄ διετι΄ας και συµπεριλαµβα΄νει συγκεκριµε΄νη ταξινο΄µηση των διαφο΄ρων ειδω΄ν που κυκλοφορου΄ν στο εµπο΄ριο; (1) (2) ΕΕ L 292 της 30. 10. 1998, σελ. 1. ΕΕ L 256 της 7. 9. 1987, σελ. 1


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3857/98 af Maren GÜNTHER til Kommissionen. GD VIII - SCR

eurovoc_concepts:
Brussels region
European Commissioner
administration of the Institutions
administrative structures
operation of the Institutions
personnel administration

text: 28. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 182/129 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Marín (19. januar 1999) Kommissionen har noteret sig sluterklæringen fra Det Parlamentariske Euro-Middelhavsforum, som blev afholdt den 27. og 28. oktober 1998, og glæder sig over det positive bidrag, som dette forum har ydet til styrkelsen af partnerskabets demokratiske dimension. Kommissionen samarbejder med Parlamentet om at gennemføre de principper, der er fremhævet i denne sluterklæring, navnlig hvad angår medinddragelsen af det civile samfund i partnerskabet. Hvad angår Libyens deltagelse i Barcelona-processen som helhed (punkt 12 i sluterklæringen), minder Kommissionen om, at dette spørgsmål primært henhører under de 27 partnerskabsmedlemmers kompetence. Kommissionen handler på sin side i overensstemmelse med erklæringen fra formandskabet på Den Europæiske Unions vegne af 28. august 1998 »om den seneste udvikling i Lockerbie-sagen«, hvori EU »forventer, at Libyen vil. fuldt ud gennemføre FN’s Sikkerhedsråds resolution 1192 og alle andre relevante resolutioner vedtaget af Sikkerhedsrådet«. Så vidt Kommissionen ved, er der fortsat drøftelser i gang mellem de berørte parter med henblik på at opnå en fuldstændig gennemførelse af nævnte resolutioner. (1999/C 182/177) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3857/98 af Maren Günther (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: GD VIII 8 SCR Der blev foretaget en ny opdeling af Kommissionens forvaltningsstrukturer som følge af omstrukturering af GD VIII og oprettelse af SCR. Medens SCR er placeret i Charlemagne 3 i Bruxelles, har Kommissionen truffet afgørelse om at placere GD VIII i rue de Genève. Men begge de to tjenestegrene i Kommissionen er meget nært knyttet til hinanden på grund af deres arbejdsfacon. F. eks. skal de nødvendige dokumenter konstant cirkulere mellem de to steder, hvilket medfører stort tidsspilde, skader effektiviteten og forårsager store finansielle udgifter. Af hvilke grunde har Kommissionen valgt en så uhensigtsmæssig lokal opdeling af de to tjenestegrene? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (29. januar 1999) Oprettelsen af SCR har ikke kun haft indvirkning på SCR. Der er også blevet trukket personale til i stort tal fra GD IA og IB. På grund af SCR’s endelige størrelse (650 ansatte) kunne det ikke lade sig gøre at placere denne tjenestegren i sin helhed i Charlemagne-bygningen, hvor kun tredje sal benyttes til dette formål. Resten af SCR har til huse i Belliard 28/Science 14-komplekset. Den interne omstrukturering af GD VIII efter oprettelsen af SCR medførte ikke nogen ekstra flytning af tjenestegrenene fra rue de Genève. GD VIII har nemlig været placeret der siden flytningen fra Berlaymont- bygningen. Det viste sig imidlertid at være muligt at samle hele personalet i én bygning (Genève 12). Det er meningen, at GD VIII skal flytte tilbage til centrum (EU-kvarteret) senest når Kommissionen igen flytter ind i Berlaymont-bygningen, hvilket er planlagt til år 2002. Kommissionen er helt på det rene med, at dette ikke er nogen optimal løsning. På grund af de budget- og lokalemæssige begrænsninger har den imidlertid ikke noget bedre alternativ at foreslå på nuværende tidspunkt. Spørgsmålet behandles inden for rammerne af Decode og de finansielle overslag for 2000-2006 for budgettets sektion V


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3928/98 af Sir Jack STEWART- CLARK Sammenligning af landbrugspriser

eurovoc_concepts:
EU Member State
beef
butter
comparative study
farm prices
maize
pigmeat
selling price
sheepmeat
wheat

text: C 320/88 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 6. 11. 1999 nødvendigt at udnytte presseresterne til det sidste i møllerne, idet støtten til olivendyrkeren ville være den samme uanset procentsatsen for hver olietype. Dette ville endvidere være til gavn for miljøet. Mener Kommissionen ikke, at det på baggrund af ovennævnte vil være nødvendigt i højere grad at tilpasse ordningen til de reelle forhold til større gavn for forbrugerne og miljøet? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-3904/98, E-3905/98, E-3906/98, E-3907/98 og E-3908/98 (3. februar 1999) Ved vedtagelsen af Rådets forordning (EF) 1638/98 af 20. juli 1998 om ændring af forordning nr. 136/66/EØF om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer (1) blev Kommissionen og Rådet enige om især at prioritere en dybtgående gennemgang af aspekterne vedrørende kvalitetspolitikken, herunder aspekterne i forbindelse med olie af presserester af oliven, i perioden forud for den endelige reform af den fælles markedsordning for olivenolie. Ved udarbejdelsen og vedtagelsen af Kommissionens forordning (EF) 2366/98 af 30. oktober 1998 om gennemførelsesbestemmelser for ordningen for produktionsstøtte for olivenolie i produktionsårene 1998/99 til 2000/2001 (2) bestræbte Kommissionen sig på at foretage de nødvendigste ændringer af reglerne i afventning af den dybtgående behandling af spørgsmålet, der vil finde sted inden udarbejdelsen af forslagene til den endelige reform. Det forholder sig således f. eks. for aspekterne vedrørende skønsmæssig udbetaling af støtten for produktion af olie af presserester (8 %) og ændringen af den. Med hensyn til andre aspekter såsom kontrol af presserester på møllerne og bankudtog for salg af presserester har medlemsstaternes kontroltjenester og især kontrolkontorerne for olivenolie pligt til at sikre, at udgifterne til produktionsstøtte for olivenolie er afholdt korrekt, og i denne forbindelse kræve, at møllerne eller andre personer, der er inddraget i forvaltningen af foranstaltningen, fører et særligt regnskab eller indfører enhver anden ordning, som disse tjenester finder passende. Med hensyn til fastlæggelsen af møllernes udbyttekoefficient er det i artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) 2366/98 fastsat, at de koefficienter, som det ærede medlem omtaler, er vejledende og skal anvendes, hvis møllens tekniske specifikationer mangler. (1) (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998. EFT L 293 af 31. 10. 1998. (1999/C 320/120) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3928/98 af Sir Jack Stewart-Clark (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Sammenligning af landbrugspriser Flere landmænd i min valgkreds, East Sussex and Kent South, er foruroliget over de lave priser, de modtager for landbrugsprodukter. Kan Kommissionen forelægge en sammenlignende oversigt over landbrugspriserne i de 15 EU-medlemsstater for oksekød, lammekød, svinekød, smør, majs og hvede?


title: WRITTEN QUESTION No. 3921/98 by Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS Mutual recognition of certificates providing evidence of formal training in medicine

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU national
doctor
foreign national
freedom to provide services
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 289/104 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 10. 1999 År 1998 fick kommissionen 78 ansökningar om finansiering av utbildning av ungdomsledare eller av ungdomsutbyte med Latin- och Centralamerika, vara 31 bifölls. Dessutom har genomförandet av pilot- projektet 1996 och Europeiska volontärtjänstprogrammet från och med 1998 lett till att 55 unga europeiska volontärer placerats i projekt i Latin- och Centralamerika. Eftersom samarbetsavtalen mellan gemenskapen och dessa länder numera omfattar ett avsnitt om ”samarbete inom utbildning och ungdomsfrågor” undersöker kommissionen möjligheterna att utöka samarbetet inom ungdomsfrågor, bland annat till förmån för lokala ansvariga för arbete med ungdomar och utvecklingen av föreningssektorn inom ramen för regionala samarbetsavtal mellan länderna i Mercosur, i Andinska pakten och i Centralamerika. (1999/C 289/137) SKRIFTLIG FRÅGA P-3912/98 från Sir Jack Stewart-Clark (PPE) till kommissionen (11 december 1998) Angående: EU-åtgärder inför Internationella året för äldre, 1999 Vilka slags åtgärder till förmån för äldre föreslår kommissionen skall finansieras från tillgängliga budgetposter under 1999 för att uppmärksamma Internationella året för äldre? När kommer kommissionen att lägga fram riktlinjer för ansökningar om finansiering av sådana åtgärder? Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (14 januari 1999) I linje med budgetanmärkningen för budgetpost B3-4111 (förberedande åtgärder för bekämpande och förebyggande av diskriminering) föreslår kommissionen stöd under 1999 till åtgärder till förmån för äldre genom att a) uppmuntra samarbete, förbättra kunskaper, utveckla utbyte av information och bästa metoder, främja nyskapande arbetssätt och utvärdera erfarenheter för att bekämpa diskriminering på grund av ålder, b) att stödja och främja ställningen för icke-statliga organisationer, föreningar och nätverk som arbetar för äldre och deltar i förverkligandet av dessa mål, c) att främja fullt medborgarskap, delaktighet och lika möjligheter för äldre och d) uppmuntra samarbete, förbättra kunskaper, utveckla utbyte av information och bästa metoder, främja nyskapande arbetssätt och utvärdera erfarenheter som skall genomföras inom ramen för Förenta nationernas internationella år för äldre när det gäller de äldres situation på arbetsmarknaden, deras roll i samhället genom att förbättra deras livskvalitet och se till att de åtnjuter respekt och inte diskrimineras. Kommissionen skall offentliggöra en inbjudan att lämna förslag med tillhörande riktlinjer för potentiella sökanden våren 1999. Inbjudan att lämna förslag till förberedande åtgärder angående social utslagning enligt budgetposterna B3-4101, B3-4102 och B3-4116, som offentliggjordes i oktober 1998, omfattar även utbyte av erfarenheter och informationsspridning om nuvarande metoder i medlemsstaterna för bekämpning av social utslagning, inbegripet aspekter som berör främjandet av ett samhälle för alla åldrar. Ca tio projekt om detta ämne har valts ut för stöd ur budgeten för 1998. (1999/C 289/138) SKRIFTLIG FRÅGA E-3921/98 från Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis för medicine doktorer Har en medlemsstat rätt att vägra att utfärda ett examensbevis för medicine doktorer för en person som är bosatt i Europeiska unionen och har erhållit ett sådant examensbevis i en annan medlemsstat = som i ett bevis i enlighet med direktiv 93/16/EEG (1) intygat att personen i fråga genomgått den praktikutbildning som krävs (med hänvisning till artikel 3 i nämnda direktiv) och har rätt att praktisera som läkare = endast och allena av den anledningen att personen i fråga genomgått en del av sin utbildning i tredje land, det vill säga utanför Europeiska unionen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3898/98 von Hiltrud BREYER Ethnische Bombe

eurovoc_concepts:
biological weapon
ethnic conflict
ethnic group
military equipment
military research
scientific research

text: C 341/18 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 29. 11. 1999 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (17. März 1999) Die Verwendung von Zusatzstoffen in der Tierernährung wird durch die Richtlinie 70/524/EWG des Rates vom 23. November 1970 über Zusatzstoffe in der Tierernährung (1) geregelt. Das vom Herrn Abgeordneten genannte Verbot von vier Zusatzstoffen wurde von der Kommission vorgeschlagen, nachdem sie zu der Überzeugung gelangt war, daß diese Zusatzstoffe gemäß Artikel 3a der genannten Richtlinie „aus schwerwiegenden Gründen, die die menschliche oder tierische Gesundheit betreffen“, der ärztlichen oder tierärztlichen Verwendung vorbehalten bleiben müssen. Wie in den Erwägungsgründen der vom Rat am 17. Dezember 1998 erlassenen Verordnung (2) dargelegt, ist der Widerruf der Zulassung von Zink-Bacitracin, Spiramycin, Virginiamycin und Tylosinphosphat als Vorsichtsmaßnahme zu betrachten, die getroffen wurde, um die Wirksamkeit von Humanarzneimitteln zu erhalten und somit die menschliche Gesundheit zu schützen. Diese Entscheidung steht mit den Empfehlungen der Konferenz der Weltgesundheitsorganisation vom Oktober 1997, des Wirtschafts- und Sozialausschusses, des Internationalen Tierseuchenamtes und der Konferenz über die Gefahr der Antibiotikaresistenz in Kopenhagen vom September 1998 im Einklang. (1) ABl. L 270 vom 14. 12. 1970. (2) KOM(98) 763 endg. (1999/C 341/028) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3898/98 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Ethnische Bombe Kann die Kommission in Anbetracht der jüngsten Berichte aus Südafrika und Israel über die mögliche Entwicklung biologischer Waffen, die ihre Opfer aufgrund ihrer Zugehörigkeit zu einer bestimmten Volks- gruppe oder Rasse anvisieren können, bitte bestätigen, 1. 2. daß keine EU-Mittel direkt oder indirekt für eine solche Forschung verwendet werden; daß keinerlei solche Forschungsmaßnahmen in den Mitgliedstaaten der EU durchgeführt werden? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (10. Februar 1999) Die Kommission kann bestätigen, daß keine Gemeinschaftsmittel direkt oder indirekt für die von der Frau Abgeordneten genannte Forschung verwendet werden. Der Kommission ist von einer Durchführung solcher Forschungsmaßnahmen in den Mitgliedstaaten nichts bekannt. (1999/C 341/029) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3917/98 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Tagung des ECOFIN-Rates vom 1. Dezember 1998 Auf dieser Tagung ersuchte die Arbeitsgruppe für den Verhaltenskodex die Kommission, zwei Studien so schnell wie möglich fertigzustellen: Eine vergleichende Studie zu Verwaltungsverfahren und einen länder- übergreifenden Überblick über die Besteuerung der Tätigkeiten von Holding-Gesellschaften und der konzern- internen Tätigkeiten in den Mitgliedstaaten


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3962/98 van Jessica LARIVE Nederlanders betalen voor pintransacties in EU

eurovoc_concepts:
Netherlands
administrative transparency
bank charges
banking
electronic banking
electronic money
exchange transaction
free movement of capital
monetary union
payable service

text: C 320/94 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 6. 11. 1999 (1999/C 320/128) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3961/98 van Luigi Caligaris (ELDR) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Onderhandelingen over de toetreding van Slovenië tot de EU en teruggave van de Italiaanse eigendommen Slovenië is een van de landen, waarmee de Commissie prioritaire onderhandelingen is aangegaan. Deze houding beantwoordt aan de stand van de daadwerkelijke vooruitgang in de politieke en economische betrouwbaarheid van de Sloveense instellingen. Maar juist wegens de geprivilegieerde behandeling die Slovenië terecht van de Europese Unie krijgt, moet het land tevens bijzondere aandacht besteden aan de oplossing van het geschil over de teruggave van de eigendommen van de Italiaanse minderheid die zich sedert altijd hier bevindt. Deze minderheid heeft nl. van het vorige Joegoslavische regime een arrogant onteigeningsbeleid ondergaan, overeenkomstig wat gebeurd is onder andere communistische totalitaire systemen. Ondanks de door de Italiaanse en Sloveense regering gesloten overeenkomsten blijft het onderwerp van het geschil de rechten van de Italiaanse minderheid die nog steeds blootstaat aan een onrechtvaardige inbeslagne- ming van sommige van haar eigendommen, duidelijk discrimineren. Bovendien mag het onderwerp van het geschil niet beperkt blijven tot de betrekkingen tussen Italië en Slovenië, omdat het een kwestie is die tot de betrekkingen tussen de Europese Unie en Slovenië behoort en des te meer bij de toetredingsonderhandelingen. Kan de Commissie mededelen, overwegende dat bij deze toetreding de rechten van de minderheden volledig moeten worden geëerbiedigd en de vroeger onteigende bezittingen moeten worden teruggegeven, zoals in een volmaakte democratische rechtsstaat behoort, welke actieve maatregelen zij in haar gesprekken met de Sloveense autoriteiten treft en welke regelingen de vooruitgang van de onderhandelingen afhankelijk stellen van een door alle betrokken partijen aanvaarde oplossing van het geschil? Antwoord van de heer van den Broek namens de Commissie (15 februari 1999) De onderhandelingen met Slovenië over de toetreding gingen van start na een besluit van de Europese Raad van Luxemburg in december 1997. Deze onderhandelingen hebben betrekking op het toekomstige lidmaat- schap van Slovenië van de Unie en aanvaarding van de communautaire voorschriften (het „acquis”). Het eigendomsrecht als zodanig maakt echter geen deel uit van dat acquis. Artikel 222 van het EG-Verdrag stipuleert dat dit Verdrag de regeling van het eigendomsrecht in de lidstaten onverlet laat. De betrekkingen tussen de Gemeenschap en Slovenië worden geregeld bij de Europaovereenkomst, die op 1 februari 1999 in werking trad. Deze omvat een briefwisseling met de Sloveense regering (bijlage XIII) die de Sloveense regering ertoe verplicht de Sloveense vastgoedmarkt vier jaar na de inwerkingtreding van de Europaovereenkomst te liberaliseren. Voor ingezetenen van de Unie (met inbegrip van een aantal voormalige Italiaanse ingezetenen) die drie jaar woonachtig zijn in Slovenië, is de Sloveense regering verplicht de vastgoedmarkt onmiddellijk na de inwerkingtreding van de Europaovereenkomst te liberaliseren. Voorts voerde de Sloveense regering in juli 1997 reeds de vereiste grondwettelijke wijzigingen in, overeen- komstig bovengenoemde briefwisseling, vóór de ratificatie van de Europaovereenkomst. De Commissie blijft overleg voeren met de Sloveense regering om toezicht te houden op de correcte tenuitvoerlegging van de vastgoedkwestie. De regering heeft herhaaldelijk bevestigd dat zij zich er ten volle voor inzet om alle bepalingen van bijlage XIII bij de Europaovereenkomst tijdig uit te voeren. (1999/C 320/129) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3962/98 van Jessica Larive (ELDR) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Nederlanders betalen voor pintransacties in EU Sinds 2 december 1998 brengt een Nederlandse bank vijf gulden in rekening wanneer in een ander „euroland” geld uit een betaalautomaat wordt gehaald. Ook voor pinnen in een winkel in het buitenland gaat deze bank


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3981/98 do Deputado Graham WATSON Minskning av fågelpopulationerna på odlade marker

eurovoc_concepts:
United Kingdom
agricultural land
bird
cultivation techniques
environmental protection
means of agricultural production
protected area
protected species
protection of animal life
wildlife


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3870/98 του Christoph KONRAD Η ανεξαρτησία της Ευρωπαiκής Κεντρικής Τράπεζας

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European System of Central Banks
administrative autonomy
central bank
decision-making body (EU)
financial policy
monetary policy
monetary union
price stability


title: WRITTEN QUESTION No. 3956/98 by Concepció FERRER Compliance with the code of conduct on arms exports

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
agreement (EU)
code of conduct
competence of the Member States
export
export licence
military equipment

text: 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 370/13 Att en vertikal begränsning inte omfattas av gruppundantaget innebär inte en presumtion om att den är olaglig. Begränsningen i fråga kanske inte alls är konkurrensbegränsande eller den omfattas kanske inte av artikel 85. 1 i EG-fördraget. Begränsningen kanske omfattas av artikel 85. 1, men något av undantagen i artikel 85. 3 kan vara tillämpligt. Kommissionen kommer att ge ut riktlinjer för tillämpningen av konkurrensreglerna ovanför tröskelvärdet för att klargöra sin framtida politik mot denna typ av företag. Företag med marknadsmakt över tröskelvärdet kanske måste anpassa vissa avtal om det, vid en granskning av deras marknad, visar sig att detta är nödvändigt för att säkra tillträdet till och konkurrensen på marknaden. Men ett sådant skydd för konkurrensen kommer att vara bra för konsumenterna och, på längre sikt, för sysselsättningen genom att näringslivets konkurrenskraft säkras. (1) KOM(98) 544 slutlig. (1999/C 370/016) SKRIFTLIG FRÅGA E-3956/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Respekt av kodex för vapenexport Unescos professur för fred och mänskliga rättigheter vid Barcelonas autonoma universitet undersökte nyligen om Europeiska unionens uppförandekodex för vapenexport följs, och fann att Spanien har sålt vapen till ett värde av 23 miljarder pesetas till 23 länder som inte följer denna kodex. Känner kommissionen till dessa uppgifter? Vet kommissionen om det finns andra medlemsstater som också handlar i strid mot uppförandekodexen? Har kommissionen för avsikt att vidta några åtgärder för att göra medlemsstaterna mer medvetna om nödvändigheten av att uppfylla de villkor som de godkänt i och med att de undertecknat denna uppförandekodex? Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (28 januari 1999) Kommissionen har ingen kännedom om den rapport som parlamentsledamoten nämner. Kommissionen har inget direkt ansvar för vapenexportlicenser som utfärdas av medlemsstaterna. Eftersom medlemsstaterna emellertid nyligen har antagit en uppförandekodex beträffande vapenexport, har de förbundit sig att se till att kriterierna, principerna och förfarandena i denna kodex noggrant genomförs. Kommissionen kommer fortsatt att i lämpliga sammanhang bidra till att uppmuntra medlemsstaterna i det avseendet. (1999/C 370/017) SKRIFTLIG FRÅGA P-3963/98 från Peter Skinner (PSE) till kommissionen (21 december 1998) Angående: Observationsorganet för arbetsmarknadsrelationer : Dublinfonden Kan vi få detaljerade uppgifter om observationsorganets arbete, däribland: 1. 2. 3. dess arbetsprogram för 1998, kopior av alla rapporter och dokument som framställts av observationsorganet under 1998, detaljer kring observationsorganets arbetsprogram för 1999?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4045/98 do Deputado Nelly MAES à Comissão. Hur arbetar de informationscentrum som finansieras via budgetposten B3-301

eurovoc_concepts:
Belgium
EU financing
EU initiative
access to EU information
information
information network

text: C 297/126 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 15. 10. 1999 (1999/C 297/172) PERGUNTA ESCRITA E-4044/98 apresentada por Pedro Marset Campos (GUE/NG) à Comissão (13 de Janeiro de 1999) Objecto: Financiamento da via rápida Lorca-Águilas na região de Múrcia (Espanha) com fundos do FEDER A via rápida Lorca-Águilas, na região de Murcia (Espanha), está a ser financiada com fundos do FEDER, faltando para a sua conclusão a execução do troço I (Kms 0,000-3,800), cujas obras teriam sido recentemente iniciadas. Tem a Comissão conhecimento de que a construção do referido troço foi paralisada na sequência da 1. apresentação de um estudo de impacto ambiental que emitia um parecer negativo? Sabe a Comissão se posteriormente foram introduzidas alterações que permitiram um novo estudo de 2. impacto ambiental, desta vez positivo? Considera a Comissão que a construção do referido troço respeita a regulamentação europeia no 3. domínio do meio ambiente, em particular a Directiva 85/337/CEE (1) relativa à avaliação dos efeitos de determinados projectos públicos e privados no ambiente? Pode a Comissão fornecer informações sobre o seguimento dado à construção do referido troço da via 4. rápida Lorca-Águilas? (1) JO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. Resposta dada pela Sra Wulf-Mathies em nome da Comissão (21 de Janeiro de 1999) A Comissão está a proceder à recolha das informações necessárias para responder à pergunta colocada. A Comissão não deixará de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (1999/C 297/173) PERGUNTA ESCRITA P-4045/98 apresentada por Nelly Maes (V) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Funcionamento dos centros de informação financiados a título da rubrica B3-301 A Comissão do Controlo Orçamental do Parlamento Europeu autorizou, em 15 de Dezembro de 1998, que fosse excedida em 3 milhões de ecus a dotação inscrita na B3-301- Antenas de informação, pelo que para o exercício de 1998 foram atribuídos 13,5 milhões de ecus a esta rubrica orçamental. Os três objectivos principais desta rubrica orçamental são: B o co-financiamento dos centros de informação e documentação destinados ao grande público, em cooperação com as autoridades nacionais, B o financiamento de um total de 500 iniciativas, nomeadamente antenas rurais de informação, centros de documentação europeia, Info Points Europa, arquivos em bibliotecas nacionais e foros de desenvolvi- mento sustentável, B o financiamento de acções de informação da Federação Internacional de Casas da Europa (100 Casas em toda a Europa). 1. Poderá a Comissão enviar uma panorâmica detalhada de todas as iniciativas financiadas na Bélgica a título da rubrica orçamental supra-mencionada, com a indicação das pessoas e/ou grupos que recebem apoio financeiro, do que é subsidiado (publicações, pessoal, material informativo, domínios políticos abordados. ), bem como dos endereços dos locais em que os parceiros subsidiados desenvolvem as suas actividades?


title: WRITTEN QUESTION No. 3887/98 by Glenys KINNOCK to the Commission. Application procedure for NGO funding

eurovoc_concepts:
budget
co-financing
development aid
development policy
eligibility criteria
financing
non-governmental organisation

text: 15. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 297/111 (1999/C 297/150) SKRIFTLIG FRÅGA P-3868/98 från W. G. van Velzen (PPE) till kommissionen (9 december 1998) Angående: Lagring av kärnavfall från kärnreaktorn i Putten (Nederländerna) Vi har fått kännedom om det svar Cresson gav för kommissionens räkning på min första fråga om problemen med kapaciteten för att lagra kärnavfall från rektorn Hoge Flux i Putten (E-3041/98) (1). Av svaret att döma verkar det som detta problem lyder under det gemensamma forskningscentret (GFC) eftersom detta organ ansvarar för driften. Den andra klassens lösning som det talas om i svaret kommer också att leda till stora problem eftersom 1. reaktorbassängen läcker. Kommer kommissionen nu snabbt att försöka ta fram en alternativ lösning? 2. I kommissionens svar skrev man att avfallslagring är en nationell angelägenhet. Här rör det sig snarare om det gemensamma forksningscentret, som styrs av kommissionen. Är det därför inte kommissionens uppgift att hitta en lösning på problemet? Kommer kommissionen nu att koppla in andra medlemsstater för att lösa problemet? (1) EGT C 142, 21. 5. 1999, s. 75. Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar (27 januari 1999) Den lösning som föreslogs för lagring av använt kärnbränsle från högflödesreaktorn, om det skulle visa 1. sig att lagringsplatsen vid Habog-anläggningen ”Centrale organisatie voor radioactif afval” (COVRA-projektet) inte skulle kunna användas i tid, nämligen att använda bassängen i reaktorn för lagring, är en övergångslös- ning. I slutet av 1999 kommer det inte att finnas mer lagringsutrymme i bassängen och det kommer alltså att krävas andra lösningar. Eftersom det ursprungliga bränslet kom från Amerika, skulle ett alternativ kunna vara att skicka tillbaka det använda bränslet dit, vilket skedde före 1988. De amerikanska myndigheterna ställer dock som krav att man får en försäkran om att omvandla det nuvarande höganrikade bränslet från HFR till låganrikat uraniumbränsle. En sådan omvandling är dock en mycket dyr teknisk lösning. Den bör inte innebära försämrade tekniska egenskaper för reaktorn, som tillverkar omkring 60 % av de radiofarmaceutiska produkter som används i Europa, eller försämra reaktorns konkurrenskraft inom den här marknaden som redan är hårt konkurrens- utsatt. Undersökningar har redan inletts och om resultatet av dessa är lovande, kan använt kärnbränsle skickas tillbaka till Förenta Staterna under 1999. Budgeten för högflödesreaktorn måste justeras för att klara en sådan dyr lösning. Även alternativet med upparbetning i Frankrike analyserades. Den lösningen innebär vissa fördelar, men betyder även att avfallet måste transporteras tillbaka till Nederländerna efter flera år. Dessutom är upparbet- ning i Frankrike en kostsam lösning som inte täcks av budgeten för högflödesreaktorn. 2. Ingen medlemsstat har någon etablerad, erkänd och godkänd anläggning för hantering av högaktivt avfall eller använt kärnbränsle. Det finns också ett krav på att avfallet skall skickas tillbaka till det land där anläggningen ligger. För närvarande finns inga tecken på någon trend i riktning mot internationalisering eller, för den delen, någon ”europeisering” av avfallslagring. (1999/C 297/151) SKRIFTLIG FRÅGA E-3887/98 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Frivilligorganisationers ansökningar om ekonomiska bidrag Skulle kommissionen kunna uppge hur frivilligorganisationers ansökningar om ekonomiska bidrag från budgetpost B7-6000 bedöms och prioriteras?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3967/98 dell'on. Paul RÜBIG Valutazione dei costi relativi al seguito degli atti legislativi europei

eurovoc_concepts:
Community budget
impact study
legislative procedure
non-government bill
small and medium-sized enterprises


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3967/98 von Paul RÜBIG Folgekostenabschätzung für europäische Legislativakte


title: WRITTEN QUESTION No. 3917/98 by Graham MATHER ECOFIN Council meeting of 1 December 1998

eurovoc_concepts:
administrative procedure
comparative study
consultancy
discretionary power
holding company
invitation to tender
tax authorities
tax system

text: C 341/18 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 1999 Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1999) Lisäaineiden käyttöä rehuissa säännellään rehujen lisäaineista 23 päivänä marraskuuta 1970 annetulla neuvoston direktiivillä 70/524/ETY (1). Komissio ehdotti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien neljän lisäaineen kieltämistä arvioituaan, että mainitun direktiivin 3 a artiklan säännösten mukaisesti näiden lisäaineiden käyttö olisi ”erityisen painavista ihmisten tai eläinten terveyttä koskevista syistä rajoitettava lääkinnällisiin tai eläinlääkinnällisiin tarkoituksiin”. Kuten neuvoston 17 päivänä joulukuuta 1998 hyväksymän asetuksen (2) johdannossa mainitaan, sinkkiba- sitrasiinin, spiramysiinin, virginiamysiinin ja tylosiinifosfaatin hyväksynnän peruuttamista on pidettävä suojaavana varotoimenpiteenä, jonka taustalla on huoli ihmislääkkeiden tehon säilyttämisestä ja kansan- terveyden suojelusta. Tehty päätös noudattaa lokakuussa 1997 pidetyn Maailman terveysjärjestön konferenssin, talous- ja sosiaa- likomitean, kansainvälisen eläintautiviraston ja syyskuussa 1998 Kööpenhaminassa pidetyn mikrobiuhkaa koskeneen konferenssin suosituksia. (1) (2) EYVL L 270, 14. 12. 1970. KOM(98) 763 lopullinen. (1999/C 341/028) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3898/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Etninen pommi Viimeisimpien tietojen mukaan Etelä-Afrikassa ja Israelissa on mahdollisesti kehitteillä biologisia aseita, jotka pystyvät valitsemaan kohteensa etnisen alkuperän tai rodun perusteella. Pyydän komissiota vahvistamaan seuraavaa: 1. 2. EU:n varoja ei käytetä suoraan tai epäsuorasti tällaisiin tutkimuksiin. EU:n jäsenvaltioissa ei tehdä tällaisia tutkimuksia. Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1999) Komissio voi vahvistaa, ettei EU:n varoja käytetä suoraan eikä epäsuorasti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin tutkimuksiin. Komissiolla ei ole tietoa mainitun kaltaisista tutkimuksista missään jäsenvaltiossa. (1999/C 341/029) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3917/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Ecofin-neuvoston kokous 1. joulukuuta 1998 Kyseisessä kokouksessa menettelysääntötyöryhmä pyysi komissiota laatimaan niin pian kuin mahdollista kaksi tutkimusta: hallintokäytäntöjä koskevan vertailevan tutkimuksen sekä jäsenvaltioiden välisen katsauksen hallintayhtiöiden toiminnan ja konsernien sisäisten toimintojen verotukseen


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4055/98 dell'on. Roy PERRY alla Commissione. Programma Raphael

eurovoc_concepts:
EU programme
heritage protection
project evaluation

text: C 207/162 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 7. 1999 Effettivamente, tra l’inizio del 1997 e l’aprile 1998 non vi è stato il segretariato tecnico indispensabile all’esame tecnico preliminare. In questo periodo la carenza di personale ha consentito di assicurare solo le attività di funzionamento. Una selezione di esperti, effettuata secondo le procedure complete di gara d’appalto in modo da garantire la necessaria trasparenza, ha consentito d’insediare un nuovo segretariato tecnico che a partire dall’aprile 1998 ha iniziato a sbrigare i pagamenti arretrati richiedendo i documenti giustificativi mancanti, al fine di garantire la conformità con i contratti. I partner stanno via via rispondendo. La gestione finanziaria dei pagamenti, introdotta nel settembre 1998, è efficiente cosicché i retardi vengono gradualmente assorbiti e i partner ricevono di nuovo assistenza e controllo per garantire un’esecuzione fluida ed efficace del programma, che tutti concordano nel riconoscere di grande utilità. (1999/C 207/224) INTERROGAZIONE SCRITTA P-4055/98 di Roy Perry (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Programma Raphael Per quanto riguarda la richiesta di proposte per il Programma Raphael nel 1998, può dire la Commissione: 1. Quante proposte sono state ricevute? 2. Quante di tali proposte sono state sottoposte alla giuria indipendente? 3. Su quali criteri si sono basate le decisioni di sottoporre le proposte alla giuria indipendente e chi ha preso tali decisioni? 4. Chi sono i candidati vincitori? 5. Basandosi su quali criteri sono stati scelti i candidati vincitori? Risposta data dal sig. Oreja a nome della Commissione (15 febbraio 1999) In seguito all’invito a presentare proposte pubblicato nella Gazzetta ufficiale (1), nel quadro dell’esercizio 1. 1998 del programma Raffaello sono stati presentati 490 dossier, globalmente per tutte le azioni, per un importo di domande di aiuto finanziario pari a 56 milioni di euro. 2. Dopo la preselezione formale, 180 dossier sono stati sottoposti al gruppo di esperti indipendenti. 3. La preselezione formale è operata dalla Commissione in base a criteri di ammissibilità specificati nell’invito a presentare proposte, vale a dire, in particolare a livello del partenariato, la partecipazione al progetto di operatori di almeno tre Stati membri; a livello del patrimonio interessato (azione I), patrimonio ripartito in almeno tre Stati membri, con una stessa tipologia o tecnica di realizzazione o con uno stesso contesto storico o architettonico; a livello finanziario, capacità di mobilitare dei fondi come controparte del sostegno comunitario, visto che questo non può superare il 50 % del costo totale del progetto; e inoltre, rispetto dei massimali indicati, termini di realizzazione e tematiche specificate nell’invito a presentare proposte e rispetto del termine ultimo per la presentazione dei dossier. 4. 75 progetti hanno potuto essere alla fine prescelti per beneficiare del sostegno comunitario nel quadro dell’esercizio 1998. L’elenco dei progetti è stato inviato direttamente all’onorevole parlamentare ed al Segretariato generale del Parlamento. 5. Il gruppo di esperti procede alla valutazione dei progetti in funzione della loro qualità e del loro interesse a livello europeo. Fra gli elementi di valutazione figurano l’importanza del patrimonio interessato, gli interventi innovatori previsti in materia di conservazione o restauro, il trasferimento di know-how fra operatori e la messa a punto di nuove tecniche nel settore del patrimonio interessato dal progetto, la diffusione dei risultati del progetto presso i professionisti, l’impatto socioeconomico del progetto e l’accessibilità del patrimonio al pubblico. (1) GU C 97 del 31. 3. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 3927/98 by Paul LANNOYE to the Commission. A 41 Annecy-Geneva motorway

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
France
application of EU law
exchange of information
public contract
road building
transport policy
works contract

text: C 207/146 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 7. 1999 Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Tariffi- ja tilastonimikkeistössä on nykyisin kolme tariffinimikettä, joissa mainitaan multasienet. Tariffi- nimikkeessä 07 09 52 on kyse ”tuoreista” multasienistä, tariffinimikkeessä 07 12 30 sienistä ja multasienistä (väliaikaisesti säilöttyinä mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina) ja tariffinimikkeessä 20 03 20 multasienistä (muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetuista tai säilötyistä). CN-koodeihin 07 09 52 ja 20 03 20 kuuluvien multasienien myyntimäärät ja -arvot ovat suhteellisen vähäisiä (270 000 euroa ja 140 000 euroa vuonna 1997). Ainoastaan CN-koodiin 07 12 30 kuuluvien sienien ja multasienien tuonnin arvo on 66 miljoonaa euroa. Vaikka sieniä ja multasieniä ei ole mahdollista erotella tilastollisesti, voidaan kuitenkin olettaa, että multasienien osuus on pienempi, koska multasienten kaltaisten ”arvokkaiden” tuotteiden tuotanto ei voi olla erityisen suuri. Koska komissio on parhaillaan yksinkertaistamassa ja nykyaikaistamassa tariffi- ja tilastonimikkeistöä ja tilastonimikkeiden lisääminen lisäisi entisestään yritysten ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten hallinnollista taakkaa, nimikkeen jakaminen alanimikkeisiin multasienten ja sienten erottelemiseksi ei vaikuta asianmukaiselta ratkaisulta. (1999/C 207/202) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3927/98 esittäjä(t): Paul Lannoye (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Annecyn ja Geneven välinen moottoritie A 41 Aiemmin tänä vuonna Ranskan liikenneministeri Jean-Claude Gayssot keskeytti Annecyn ja Geneven välisen moottoritien A 41 rakennushankkeeseen liittyvät työt, jotta rakennusyhtiön kanssa voitaisiin asianmukaisesti allekirjoittaa sopimus. On kuitenkin syytä epäillä, että kyseisen moottoritiehankkeen yhteydessä ei ole noudatettu yhteisön julkisista investoinneista antamia säädöksiä (esim. direktiivit 89/440 (1) ja 93/37 (2) lainkaan tai ei ainakaan siten kuin asiaan kuuluisi. 1. Onko Ranskan hallitus järjestänyt A 41 -moottoritiehankkeessa Euroopan laajuisen tarjouskilpailun, kansalliseen jonka on pitänyt siirretty olla kuten edellytetään direktiivissä 89/440/ETY, lainsäädäntöön heinäkuuhun 1990 mennessä? 2. Onko komission ja Ranskan hallituksen välillä käyty kirjeenvaihtoa tästä moottoritieasiasta ja valitusta rakennusyhtiöstä Autoroute et Tunnel du Mont Blanc (ATMB), joka vastasi jo tunnelin ja moottoritien A 40 rakentamisesta? 3. Katsooko komissio, että Ranskan hallitus on soveltanut asianmukaisesti julkisia investointeja koskevia yhteisön säädöksiä? (1) (2) EYVL L 210, 21. 7. 1989, s. 1. EYVL L 199, 9. 8. 1993, s. 54. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Komissio analysoi parhaillaan huolellisesti Ranskan moottoriteitä koskevan toimilupajärjestelmän yhteenso- pivuutta yhteisön julkisia investointeja koskevan lainsäädännön kanssa. Samalla komissio selvittää muiden vastaavassa tilanteessa olevien jäsenvaltioiden järjestelmien yhteensopivuutta. Viime kuukausien aikana komissio ja Ranskan viranomaiset ovat olleet usein yhteydessä toisiinsa tästä aiheesta. Näiden keskustelujen kuluessa Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet toimittamaan tiettyjä lisätietoja ja selvityksiä, jotka ovat välttämättömiä asian tutkimiseksi. Komissio odottaa, että sillä on hallussaan kaikki aineisto, jota tarvitaan asianmukaisista jatkotoimista päättämiseksi


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3889/98 van Graham WATSON aan de Commissie. Bronnenboek van de EU inzake tropische bosbouw

eurovoc_concepts:
EU aid
EU publication
forest conservation
paper
recycled product
tropical forest

text: C 207/142 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 7. 1999 Antwoord (9 maart 1999) Wat betreft het voorstel van het geachte parlementslid om een regeling op te stellen voor een Europese burgerdienst, zij er op gewezen dat de Verdragen de Europese Unie niet de bevoegdheid geven de rechtsstelsels van de lidstaten op dit gebied te harmoniseren. (1999/C 207/193) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3889/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Bronnenboek van de EU inzake tropische bosbouw In november 1998 deed de Commissie alle leden van het Europees Parlement een exemplaar toekomen van een bronnenboek van 400 bladzijden inzake communautaire steun aan de tropische bosbouw, gedrukt op kunstdrukpapier van A4-formaat. Kan de Commissie bevestigen dat voor het bronnenboek van de EU inzake tropische bosbouw gerecycled papier is gebruikt? Weet de Commissie hoeveel bomen er zijn gebruikt om de gehele oplage van deze publicatie te produceren? Antwoord van de heer Pinheiro Namens de Commissie (21 januari 1999) Het „Bronnenboek van de EU inzake tropische bosbouw”, een gezamenlijke publicatie van de Commissie en het Overseas Development Institute, werd volledig vervaardigd uit „sylvan coat”, een gerecycleerde papier- soort. Het is niet mogelijk te berekenen hoeveel bomen werden gebruikt omdat voor gerecycleerd papier gebruik wordt gemaakt van pulp en wel zodanig dat dit moeilijk kan worden gemeten. (1999/C 207/194) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3890/98 van Odile Leperre-Verrier (ARE) aan de Commissie Betreft: Actieprogramma voor de jeugd in het Middellandse-Zeegebied (4 januari 1999) In antwoord op een schriftelijke vraag d. d. april 1998 (E-1253/98 (1)) had de Commissie verklaard dat er in het kader van de conferentie van Barcelona „een Euromediterraan jongerenuitwisselingsprogramma [moet] worden ingesteld” en dat „binnenkort specifieke initiatieven op het gebied van de jeugd zullen worden voorgelegd”. Kan de Commissie preciseren welke acties zij heeft gelanceerd, aangezien zij immers had aangekondigd dat „een dergelijke activiteit [. ] in 1998 van start zou kunnen gaan”? (1) PB C 386 van 11. 12. 1998, blz. 100. Antwoord van de heer Marín namens de Commissie (8 februari 1999) De Commissie heeft op 27 oktober 1998 haar goedkeuring gehecht aan de instelling van het Europees- mediterrane actieprogramma voor de jeugd. Dit programma, waarvoor over een periode van twee jaar 6 miljoen euro aan Meda-fondsen wordt uitgetrokken, richt zich op de bevordering van de uitwisseling van jongeren, hun sociale integratie en intrede in het arbeidsproces, maar ook op de bevordering van de democratisering van de burgermaatschappij in de mediterrane partnerlanden. In het kader van het programma worden verder de rol van jongeren als burgers van lokale gemeenschappen en de actieve betrokkenheid van jongeren en jeugdverenigingen gestimuleerd door de inzetbaarheid van jongeren te verbeteren


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4088/98 do Deputado Luciana CASTELLINA ao Conselho. Framtiden för Europaskolornas språksektioner

eurovoc_concepts:
Brussels region
European school
Italy
language teaching
teaching method


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3909/98 af Pedro APARICIO SÁNCHEZ til Kommissionen. Kan en EU-medlemsstat anvende to forskellige direktiver på samme erhverv?

eurovoc_concepts:
EU Member State
application of EU law
approximation of laws
higher education
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 297/112 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 15. 10. 1999 (1999/C 297/152) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3888/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Støtte til ngo’er Hvorledes tackler Kommissionen de forsinkelser, ngo’erne oplever i forbindelse med deres ansøgninger om samfinansiering fra konto B7-6000? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro på skriftlige forespørgsler E-3887/98 og E-3888/98 (4. marts 1999) 1. Ansøgninger om støtte fra budgetkonto B7-6000 vurderes og prioriteres i henhold til Rådets forordning (EF) 1658/98 af 17. juli 1998 om samfinansiering med europæiske ikke-statslige udviklingsorganisationer (ngo) af foranstaltninger på områder af interesse for udviklingslandene (1), samt de generelle betingelser for samfinansiering med ngo’er. Udvælgelsen af projekterne sker ved en vurdering af, om de har gode muligheder for at blive gennemført, om de kommer de allerfattigste til gode og om de er kompatible med Fællesskabets udviklingsmål. Visse ngo’er var i 1998 ude for, at afgørelserne om deres støtteansøgninger blev opholdt. Dette skyldes 2. især Kommissionens beslutning om midlertidigt at suspendere anvendelsen af denne budgetkonto, som følge af domstolens afgørelse om at der manglede retsgrundlag, og indtil den interinstitutionelle aftale trådte i kraft i juli 1998. Kommissionen prioriterer nu behandlingen af de ansøgninger, der har hobet sig op, og håber at være à jour i løbet af de første måneder af 1999. (1) EFT L 213 af 30. 7. 1998. (1999/C 297/153) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3909/98 af Pedro Aparicio Sánchez (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Kan en EU-medlemsstat anvende to forskellige direktiver på samme erhverv? Nogle lande anvender direktiv 89/48/EØF (1) på erhvervet »diætetiker«, mens andre anvender direktiv 92/51/ EØF (2), afhængigt af om det drejer sig om en universitetsuddannelse (på tre år eller mere) med hensyn til det første direktiv, eller om der er tale om en videregående erhvervsuddannelse (post-bachillerato) for det andet direktivs vedkommende. I Frankrig derimod er det muligt at uddanne sig til diætetiker på begge niveauer (enten med en universitetsuddannelse eller med en erhvervsuddannelse); fransk akademisk, erhvervs- og arbejdsmarkedsrelateret lovgivning ligestiller imidlertid begge niveauer, og kun direktiv 92/51/EØF finder anvendelse. Vil Kommissionen, på baggrund af at den eksisterende erhvervsuddannelse i diætetik (niveau 3) i Spanien (técnicos superiores en dietética) er omfattet af direktiv 92/51/EØF, og at den spanske regering på trods heraf forsøger at indføre en ny universitetsuddannelse i diætetik (niveau 2), som vil blive omfattet af direktiv 89/48/ EØF, hvad angår studiets indhold og længde, oplyse, om en EU-medlemsstat kan anvende to forskellige direktiver på samme erhverv? (1) (2) EFT C 19 af 24. 1. 1989, s. 16. EFT L 209 af 24. 7. 1992, s. 25. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (12. februar 1999) Uddannelse af personer, som udøver et erhverv i en medlemsstat, henhører først og fremmest under den pågældende medlemsstats kompetence. Forbindelsen mellem uddannelse og retten til at udøve erhvervs- virksomhed varierer alt efter erhverv og medlemsstat. Denne situation indebærer forskellige muligheder. Der


title: QUESTION ECRITE no 3903/98 de Patricia McKENNA à la Commission. Participation du commissaire Mario Monti à une réunion Bilderberg

eurovoc_concepts:
European Commissioner
Scotland
allowances and expenses
international meeting
operating cost
paid leave

text: 21. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 207/145 (1999/C 207/200) QUESTION ÉCRITE E-3903/98 posée par Patricia McKenna (V) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Participation du commissaire Mario Monti à une réunion Bilderberg Au sujet de la réunion Bilderberg à laquelle le commissaire Monti a assisté à Toronto du 30 mai au 2 juin 1996, la Commission voudrait-elle répondre aux questions suivantes: 1. De quels éléments se compose le coût total du déplacement? Les coûts ont-ils alors été remboursés? Sinon, qui les a supportés? 2. 3. 4. Étant donné que Bilderberg règle généralement les frais d’un luxueux hébergement, le commissaire doit-t- il déclarer de tels frais? Le commissaire a-t-il bénéficié de l’indemnité journalière de mission pour la durée du séjour? Le commissaire a-t-il pris des jours de congé pour effectuer ce déplacement? La Commission estime-t-elle que le commissaire Monti aurait dû déclarer qu’il est membre du comité de direction des réunions Bilderberg? Sinon, pour quel motif? Réponse commune aux questions écrites E-3899/98, E-3900/98, E-3901/98, E-3902/98 et E-3903/98 donnée par M. Santer au nom de la Commission (5 février 1999) La prise en charge des frais de déplacement et de séjour s’est faite conformément aux dispositions en vigueur. S’agissant de la participation de M. Monti au steering committee de Bilderberg, la Commission rappelle la réponse donnée à la question orale H-933/98 de l’Honorable Parlementaire lors de l’heure des questions de la session de novembre II 1998 du Parlement (1). (1) Débats du Parlement (novembre II 1998). (1999/C 207/201) QUESTION ÉCRITE E-3911/98 posée par Jean-Claude Pasty (UPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Nomenclature tarifaire et statistique et tarif douanier commun en matière de truffes Le règlement (CE) 2261/98 (1) de la Commission du 26 octobre 1998 modifie l’annexe I du règlement CEE no 2658/87 (2) du Conseil relatif à la nomenclature tarifaire et statistique et au tarif douanier commun. La truffe y figure à divers endroits = sous le code NC 0709 52 00 «Truffes», avec l’indication du taux des droits, et sous le code NC 0712 30 00, qui regroupe «Champignons et truffes». La nomenclature, malgré d’immenses mérites, n’est pas assez précise s’agissant des «truffes». Le même vocable peut en effet recouvrir une dizaine d’espèces aux qualités (et aux prix) très différentes comme tuber melanosporum, tuber magnatum, tuber aestivum, tuber uncinatum. pour ne citer que les plus commercia- lisées. Par conséquent, par souci de bonne connaissance statistique des quantités en circulation, pour des tarifs adaptés et en définitive pour la sécurité des consommateurs, la Commission n’estime-t-elle pas nécessaire que la ligne «truffes» soit développée lorsqu’elle existe et surtout qu’il n’y ait pas de globalisation, par exemple pour des quotas, entre «champignons et truffes»? Par ailleurs, le norme française «truffes fraîches», qui date de deux ans et comporte une classification précise des diverses espèces commercialisées, ne pourrait-elle pas ici servir de base de travail à ce sujet? (1) (2) JO L 292 du 30. 10. 1998, p. 1. JO L 256 du 7. 9. 1987, p. 1


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3882/98 do Deputado Eva KJER HANSEN Genomförande av rådets direktiv 92/117/EEG

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU control
European Commission
animal disease
epidemiology
food inspection
health legislation
national implementing measure
public health
veterinary legislation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3942/98 af Anita POLLACK Fællesskabsordningen for miljøstyring og miljørevision

eurovoc_concepts:
ISO
environmental impact
environmental monitoring
environmental policy
environmental protection
environmental research
environmental standard
quality of the environment
secondary sector
small and medium-sized enterprises

text: C 320/92 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 6. 11. 1999 (1999/C 320/125) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3942/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Fællesskabsordningen for miljøstyring og miljørevision På hvilket stadium befinder den ændrede fællesskabsordning for miljøstyring og miljørevision sig? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. februar 1999) Kommissionen vedtog den 30. oktober 1998 et forslag til Rådets forordning (1) om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS), der reviderer Rådets forordning (EØF) 1836/93 af 29. juni 1993 om industrivirksomheders frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøstyring og miljørevision (2). Som svar på kravet i artikel 20 i forordning (EØF) 1836/93 benyttede Kommissionen denne revisionslejlighed til at foretage omfattende høringer med de forskellige berørte parter for at nå frem til et afvejet forslag, der både er til gode for miljøet og for de organisationer, der frivilligt måtte tilslutte sig EMAS-ordningen. Blandt de nye ting i dette forslag vil udvidelsen af forordningens anvendelsesområde til hele erhvervslivet gøre det muligt at øge dækningen af miljøvirkningerne og således udvirke en global forbedring af miljøresultaterne. Organisationer som penge- og finansieringsinstitutter og også de lokale myndigheder vil således have et effektivt redskab til rådighed til forvaltningen af de miljøvirkninger, der kunne være lige så væsentlige som dem, der ses i industrien. Der lægges ligeledes vægt på overensstemmelse mellem EMAS og den internationale standard fra Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) 14001, samtidig med at EMASs merværdi øges i forhold hertil. Ud over den interne forvaltning af miljøvirkninger i forbindelse med ISO 14001, kræver EMAS af organisationerne, at de forbedrer deres miljøresultater og meddeler deres fremskridt ekstern gennem en miljøredegørelse, der valideres af en uafhængig. Denne merværdi gør de muligt for de tilmeldte organisationer at få større troværdighed, navnlig i forhold til deres kontrolmyndigheder og offentligheden. Organisationers deltagelse, uanset deres størrelse, er også en af ideerne bag det nye forslag. Det er således meningen at forbedre oplysningen af små og mellemstore virksomheder (SMV), at fastlægge hjælpeværktøjer, bevidstgøre verifikatorerne om, hvordan SMV fungerer og opfordre de store virksomheder til at hjælpe deres leverandører, SMV, med at iværksætte EMAS. Det bør endelig bemærkes, at de organisationer, der er tilmeldt EMAS, kan bruge et logo, hvormed de kan udbrede kendskabet om deres frivillige deltagelse i forbedringen af deres miljøresultater. Betingelserne for at kunne anvende dette logo er strengt begrænset for at opretholde balancen mellem meddelelse og troværdig- hed, navnlig for at undgå enhver sammenblanding med et produktmærke. (1) (2) EFT C 400 af 22. 12. 1998. EFT L 168 af 10. 7. 1993. (1999/C 320/126) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3945/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Nye industrianlæg på gamle industrigrunde/forurenede grunde Har Kommissionen overvejet muligheden for at udvikle et markedsbaseret instrument til investeringer i eller støtte til udvikling af nye industrianlæg på gamle industrigrunde? fremme af


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3982/98 του Alan GILLIS Δασοκομία

eurovoc_concepts:
air quality
degradation of the environment
fire protection
forest
forestry policy
pollution control measures
rural development
sustainable development

text: 6. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 320/101 Συ΄µφωνα µε το ΕΣ∆ η Ελλα΄δα θα φτα΄σει τον ευρωπαι¨κο΄ στο΄χο δραστηριοποι΄ησης των ανε΄ργων (τουλα΄χιστον το 20 % των ανε΄ργων να συµµετε΄χει σε µε΄τρα δραστηριοποι΄ησης) σταδιακα΄ ε΄ως το ε΄τος 2000. Σε συζητη΄σεις µε την Επιτροπη΄ η ελληνικη΄ κυβε΄ρνηση συµφω΄νησε να αναπτυ΄ξει στο ΕΣ∆ του 1999 µια πιο ολοκληρωµε΄νη στρατηγικη΄ για την απασχο΄ληση και να βελτιω΄σει την προσε΄γγιση µε βα΄ση την προ΄ληψη και τη δραστηριοποι΄ηση στις πολιτικε΄ς που αφορου΄ν την αγορα΄ εργασι΄ας. (1999/C 320/135) Θε΄µα: ∆ασοκοµι΄α ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3982/98 υποβολη΄: Alan Gillis (PPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) ∆εδοµε΄νων των στοιχει΄ων περι΄ επιδεινω΄σεως της καταστα΄σεως των δασω΄ν της Ευρωπαι¨κη΄ς Ενω΄σεως, σε ποι΄ες ενε΄ργειες πε΄ραν της παρακολουθη΄σεως προτι΄θεται να επιδοθει΄ η Επιτροπη΄ για να αντιµετωπι΄σει την προι¨ου΄σα επιδει΄νωση της υγει΄ας των δασω΄ν; Απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (10 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η κατα΄σταση των δασω΄ν ει΄ναι αποτε΄λεσµα της αδρα΄νειας µεγα΄λου αριθµου΄ παραγο΄ντων, εκ των οποι΄ων ορισµε΄νοι ει΄ναι ανθρωπογενικοι΄ και α΄λλοι φυσικοι΄, βιοτικοι΄ η΄ αβιοτικοι΄. Ορισµε΄νοι παρα΄γοντες µπορου΄ν να επηρεα΄ζονται απο΄ τις πρακτικε΄ς διαχει΄ρισης των δασω΄ν η΄ τα προληπτικα΄ µε΄τρα, ενω΄ α΄λλοι αφορου΄ν ενε΄ργειες που πραγµατοποιου΄νται στον τοµε΄α της ποιο΄τητας του αε΄ρα. Τε΄λος, οι φυσικοι΄ παρα΄γοντες ο΄πως οι ακραι΄ες κλιµατικε΄ς συνθη΄κες, ο΄πως η ξηρασι΄α, οι υπερβολικα΄ ψυχροι΄ χειµω΄νες και τα εξαιρετικα΄ θερµα΄ καλοκαι΄ρια, ξεφευ΄γουν απο΄ την ανθρω΄πινη επι΄δραση. Μι΄α διαρκη΄ς διαχει΄ριση των δασω΄ν πρε΄πει να εφαρµο΄ζεται στο πλαι΄σιο των εθνικω΄ν η΄ περιφερειακω΄ν προγραµµα΄των, συ΄µφωνα µε την αρχη΄ της επικουρικο΄τητας. Η προ΄ταση της Επιτροπη΄ς σχετικα΄ µε την πολιτικη΄ αγροτικη΄ς ανα΄πτυξης στο πλαι΄σιο του Προγρα΄µµατος ∆ρα΄σης 2000 αποτελει΄ µι΄α καλη΄ βα΄ση για να βοηθηθου΄ν τα κρα΄τη µε΄λη στις προσπα΄θειες τους προω΄θησης µι΄ας µο΄νιµης διαχει΄ρισης των δασω΄ν. Οι πυρκαγιε΄ς αποτελου΄ν µι΄α σηµαντικη΄ απειλη΄ των ευρωπαι¨κω΄ν δασω΄ν. Η Επιτροπη΄ συµµετε΄χει επι΄του παρο΄ντος στην συγχρηµατοδο΄τηση των προληπτικω΄ν µε΄τρων των πυρκαγιω΄ν των δασω΄ν στο πλαι΄σιο της πολιτικη΄ς της αγροτικη΄ς ανα΄πτυξης και µε µι΄α ειδικη΄ κοινοτικη΄ δρα΄ση που ε΄χει ως σκοπο΄ να προστατευ΄σει τα δα΄ση απο΄ τις πυρκαγιε΄ς. Η προστασι΄α των δασω΄ν απο΄ την ατµοσφαιρικη΄ ρυ΄πανση δυ΄ναται να διασφαλισθει΄ µο΄νο βα΄σει µι΄ας διαρκου΄ς προσπα΄θειας για την βελτι΄ωση της ποιο΄τητας του αε΄ρα του περιβα΄λλοντος. Η οδηγι΄α 96/62/ΕΚ για την εκτι΄µηση και τη διαχει΄ριση της ποιο΄τητας του αε΄ρος του περιβα΄λλοντος (1), αποτελει΄ ε΄να µε΄γιστο κοινοτικο΄ µε΄σο για τον σκοπο΄ αυτο΄. Η πρω΄τη προ΄ταση της αρµο΄ζουσας νοµοθεσι΄ας στο εν λο΄γω πλαι΄σιο θα καθορι΄σει τις οριακε΄ς τιµε΄ς για το διοξει΄διο του θει΄ου και τα οξει΄δια του αζω΄του στον αε΄ρα, επιτρε΄ποντας µι΄α ειδικη΄ προστασι΄α κατα΄ των αµε΄σων επιπτω΄σεων επι΄ της βλα΄στησης και των οικοσυστηµα΄των. Οι προτα΄σεις των οδηγιω΄ν σχετικα΄ µε τις µεγα΄λες εγκαταστα΄σεις καυ΄σης (2), θα ε΄χουν επι΄σης µι΄α ευνοι¨κη΄ επι΄πτωση επι΄ της ποιο΄τητας του αε΄ρα. Το πε΄µπτο προ΄γραµµα δρα΄σης στον τοµε΄α του περιβα΄λλοντος ε΄χει κυρι΄ως ως στο΄χο να µην υπερβει΄ τις κριτικε΄ς ποσο΄τητες και επι΄πεδα ο΄σον αφορα΄ τον σχηµατισµο΄ των οξειδι΄ων. Αν και ο εν λο΄γω στο΄χος δεν µπορει΄ να επιτευχθει΄ σε ολο΄κληρη την Κοινο΄τητας εντο΄ς ενο΄ς προσεχου΄ς µε΄λλοντος, πολλα΄ προγρα΄µµατα ε΄χουν η΄δη πραγµατοποιηθει΄. Η Επιτροπη΄ τελειω΄νει επι΄ του παρο΄ντος µι΄α προ΄ταση που ε΄χει ως σκοπο΄ τον καθορισµο΄ των εθνικω΄ν ορι΄ων ε΄κθεσης ορισµε΄νων ρυ΄πων, µε σκοπο΄ να µειω΄σει κατα΄ 50 % τα επι΄πεδα ρυ΄πων που εξακολουθου΄ν να παραµε΄νουν υπερβολικα΄ για το ε΄τος 2010. Το κοινοτικο΄ προ΄γραµµα προστασι΄ας των δασω΄ν κατα΄ της ατµοσφαιρικη΄ς ρυ΄πανσης επιτρε΄πει ο΄χι µο΄νο να πραγµατοποιηθου΄ν ενε΄ργειες παρακολου΄θησης αλλα΄ επι΄σης να αποκτηθου΄ν εµπειρι΄ες µε σκοπο΄ τη βελτι΄ωση της κατανο΄ησης σχετικα΄ µε τις επιπτω΄σεις της ρυ΄πανσης του αε΄ρα επι΄ των δασω΄ν και να σχεδιασθου΄ν µε΄θοδοι αποκατα΄στασης των κατε- στραµµε΄νων δασω΄ν. Για περισσο΄τερες πληροφορι΄ες, το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου µπορει΄ να συµβουλευθει΄ την ανακοι΄νωση της Επιτροπη΄ς της 18ης Νοεµβρι΄ου 1998 σχετικα΄ µε την δασοκοµικη΄ στρατηγικη΄ για την Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση (3). ΕΕ L 296 της 21. 11. 1996. ΕΕ C 300 της 29. 9. 1998. (1) (2) (3) COM(98)649 τελικο΄


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3887/98 dell'on. Glenys KINNOCK alla Commissione. Procedura di selezione delle richieste di finanziamento presentate dalle ONG

text: 15. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 297/111 (1999/C 297/150) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3868/98 di W. G. van Velzen (PPE) alla Commissione (9 dicembre 1998) Oggetto: Deposito delle scorie nucleari del reattore di Petten (Paesi Bassi) Dalla risposta fornita in data 20 novembre 1998 dalla sig. ra Cresson, a nome della Commissione, ai primi quesiti dell’interrogante sui problemi inerenti alle capacità di stoccaggio delle scorie radioattive del reattore ad alto flusso di Petten (E-3041/98) (1), si evince che questa problematica rientra nella sfera di competenza del Centro comune di ricerca (CCR) in quanto responsabile della sua gestione. 1. La soluzione di secondo tipo menzionata nella risposta solleverà non pochi problemi in quanto la vasca del reattore è al massimo delle sue capacità. Intende la Commissione reperire senza indugio una nuova soluzione? 2. Nella risposta la Commissione rileva che la gestione dei rifiuti ricade nella sfera nazionale. Nella fattispecie, tuttavia, si tratta di un CCR gestito dalla Commissione. Non compete pertanto la soluzione di questo problema anche alla Commissione? Non dovrebbe forse essa coinvolgere altri Stati membri dell’UE nella soluzione del problema di cui trattasi? (1) GU C 142 del 21. 5. 1999, pag. 75. Risposta data dalla sig. ra Cresson a nome della Commissione (27 gennaio 1999) 1. La soluzione proposta per lo stoccaggio degli elementi di combustibile esaurito del reattore ad alto flusso (HFR), in caso di ritardata disponibilità di stoccaggio presso l’impianto centrale per i residui radioattivi di Habog (Centrale organisatie voor radioactif afval 7 progetto COVRA), ovvero lo stoccaggio nella piscina del reattore, è infatti limitata. Alla fine del 1999 tutto lo spazio di stoccaggio della piscina sarà stato utilizzato e sono dunque necessarie altre soluzioni. Dato che il combustibile fresco è stato fatto con materiali di origine americana, un’altra opzione sarebbe rispedire il combustibile esaurito negli Stati Uniti, come avveniva prima del 1988. Ma una condizione preliminare imposta dalle autorità americane è l’impegno di convertire lo HFR dall’attuale combustibile di uranio altamente arricchito (HEU) in combustibile di uranio bassamente arricchito (LEU). Tuttavia una conversione del genere è un’operazione tecnica costosa e non dovrebbe determinare una diminuzione delle caratteristiche tecniche di tale reattore, che produce circa il 60 % dei prodotti radiofarmaceutici usati in Europa, né ridurre il margine di competitività in questo mercato già piuttosto limitato. Se gli studi che sono stati avviati al riguardo daranno risultati positivi, il combustibile esaurito potrebbe essere rispedito negli Stati Uniti nel 1999. Il bilancio dello HFR dovrà essere riconsiderato in relazione a questa soluzione costosa. È stato analizzato anche il trattamento del combustibile esaurito in Francia. Questa opzione ha alcuni vantaggi, ma rende necessario il ritorno dei residui nei Paesi Bassi dopo diversi anni. Inoltre, il trattamento in Francia e i correlati interventi rappresentano una soluzione costosa, non coperta dal bilancio HFR. 2. Nessuno Stato membro possiede impianti di smaltimento per i residui altamente radioattivi o per il combustibile esaurito ben definiti, accettati ed autorizzati, e attualmente vige l’obbligo di rispedire tali residui nel paese in cui si trova l’impianto. Non sono previste un’internazionalizzazione o «europeizzazione»dello stoccaggio di residui. (1999/C 297/151) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3887/98 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Procedura di selezione delle richieste di finanziamento presentate dalle ONG Può dire la Commissione in base a quali criteri si valutano e si mettono in ordine di priorità le richieste di finanziamento a titolo della voce B7-6000 presentate dalle ONG?


title: WRITTEN QUESTION No. 3885/98 by Klaus-Heiner LEHNE to the Commission. European aid for the Netherlands Antilles

eurovoc_concepts:
EDF
EU financing
Netherlands Antilles
advertising
technical cooperation
tourism

text: C 182/132 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 28. 6. 1999 Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1999) Komission antama vastauksella, jonka mukaan Bilderberg-ryhmän kokouksiin osallistuneet komission jäsenet olivat niissä läsnä yksityishenkilöinä, haluttiin sanoa, etteivät komission jäsenet edustaneet komissiota tai esittäneet komissiota sitovia puheenvuoroja komission puolesta. On selvää, että kyseiset komission jäsenet kutsuttiin tilaisuuksiin pääasiassa virkansa puolesta. Komissio katsoo olevan tärkeää, että sen jäsenet voivat esittää kantojaan yhteisön toiminta-aloilla erityisesti kansainvälisissä yhteyksissä ilman, että heidän osallistu- misensa tällaisiin tilaisuuksiin kuitenkaan sitoo itse komissiota. (1999/C 182/181) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3885/98 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin tuki Alankomaiden Antilleille Pitääkö paikkansa, että Frankfurtissa sijaitseva Dutch-Caribbean-Travel-Centre (DCTC) on saanut EU:n tukea mainoskampanjaa varten? Onko myös totta, että tämä mainoskampanja saa EU-tukea yhteensä 5,5 miljoonaa euroa? Millä oikeusperustalla ja mistä tukirahastoista nämä summat maksettiin DCTC:lle? Miten komissio perustelee nämä tuet siihen nähden, että näillä Karibian saarilla on korkea elintaso verrattuna muihin alueisiin, ja että niillä ei juuri esiinny köyhyyttä eikä rikollisuutta? Mikä on tuen tarkoitus? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Frankfurtissa sijaitseva Dutch Caribbean Travel Center ei saanut tukea komissiolta mainoskampanjaan. Apua myönnettiin Karibian maita koskevan alueellisen tukiohjelman osana toteutettavaan 5 miljoonan euron suuruiseen hankkeeseen. Hankkeella on tarkoitus edistää Alankomaiden Antilleille ja Arubaan suuntautuvaa matkailua. Aloite kohdistetaan saksankielisiin maihin (Itävalta, Saksa ja Sveitsi) sekä Italiaan ja Alankomaihin. Ohjelmaan kuuluu teknisen avun antaminen, johon käytetään 1,56 miljoonaa euroa neljän vuoden ajan. Teknisellä avulla pyritään koordinoimaan ohjelmaa ja antamaan teknistä tukea Dutch Caribbean Travel Centerille. Tämän avun ja kaiken tähän luokkaan kuuluville maille 7. Euroopan kehitysrahaston (EKR) mukaisesti myönnettävän yhteisön rahoituksen oikeusperusta on neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden 25. hei- näkuuta 1991 tekemä päätös 91/482/ETY, joka koskee merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiota Euroopan talousyhteisöön (1). Komissio päättää kunkin hankkeen rahoituksesta sen jälkeen, kun se on saanut EKR-komiteassa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien myönteisen lausunnon. (1) EYVL L 263, 19. 9. 1991


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3968/98 dell'on. Glenys KINNOCK alla Commissione. Programmi per il "perfezionamento delle stufe"

eurovoc_concepts:
EU programme
UNHCR
biomass
energy production
forestry policy
fuel wood
furnace
refugee
thermal equipment

text: 15. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 297/119 Risposta (26 aprile 1999) Il 2 dicembre 1996 l’Unione europea ha adottato una posizione comune relativamente a Cuba. L’obiettivo fondamentale dell’UE resta quello di incoraggiare e facilitare il processo di transizione pacifica verso una democrazia pluralistica e il rispetto dei diritti dell’uomo e delle libertà fondamentali. Nel giugno 1998 l’UE e gli Stati ACP hanno accettato di ammettere Cuba, in qualità di osservatore, ai negoziati per il rinnovo della convenzione di Lomé. In tale contesto l’Unione ha rammentato a Cuba che l’eventuale adesione ad un nuovo accordo è subordinata ad esigenze rigorose in materia di diritti dell’uomo. Nel 1998 l’Unione è intervenuta più volte presso le autorità cubane segnatamente per la liberazione dei dissidenti. In occasione dell’ultima valutazione della posizione comune effettuata il 7 dicembre 1998 il Consiglio ha rilevato che negli ultimi sei mesi l’UE ha intensificato il dialogo con le autorità cubane, in particolare per quanto riguarda i diritti umani. Il Consiglio ha ribadito che l’obiettivo dell’Unione europea relativamente a Cuba resta l’incoraggiamento di un processo di transizione pacifica a una democrazia pluralistica e il rispetto dei diritti umani e delle libertà fondamentali. Il Consiglio è al corrente dell’incarcerazione del sig. Arévalo Padrón, Direttore dell’Agenzia stampa indipendente «Línea Sur Press», che ha avuto luogo nel novembre 1997. Il sig. Paez Núñez, Presidente dell’Associazione «José de la Luz y Caballero» è stato arrestato nel luglio 1997. Quanto al sig. Recio Martínez, giornalista dell’Agenzia stampa indipendente «Cuba Press», incarcerato nel settembre 1997, secondo le informazioni di cui dispone il Consiglio sarebbe stato di recente liberato. Il Consiglio terrà al corrente il Parlamento europeo dell’evoluzione della questione e continuerà ad esercitare pressioni sulle autorità cubane affinché siano pienamente rispettati i diritti dell’uomo e la libertà di informazione. In conclusione il Consiglio intende segnalare all’Onorevole Parlamentare che segue con preoccupazione gli episodi di persecuzione verificatisi negli ultimi mesi a Cuba nei confronti di giornalisti della stampa indipendente. I casi dei tre giornalisti precedentemente citati sono noti ma non si deve dimenticare il caso del sig. Joel Dìaz che è stato privato della libertà per aver esercitato il suo diritto alla libertà di informazione. (1999/C 297/161) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3968/98 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Programmi per il «perfezionamento delle stufe» Quali indagini sono state svolte dalla Commissione sull’opportunità di affidarsi a programmi per il «perfezionamento delle stufe» e ad altre strategie relative alla domanda e all’offerta di legna da ardere per ridurre l’impiego di tale materiale nelle zone di accoglienza dei profughi? (1999/C 297/162) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3969/98 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Programmi per il «perfezionamento delle stufe» Qual è la politica della Commissione per quanto riguarda la fornitura di combustibili ai campi profughi per cucinare e riscaldare? E’ essa favorevole alla fornitura di «stufe perfezionate» e ha preso atto delle recenti valutazioni che mettono in dubbio l’efficienza della «stufa perfezionata» in confronto al tradizionale focolare a tre pietre?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3939/98 dell'on. Carlos ROBLES PIQUER al Consiglio. Le diverse conseguenze di un eventuale abbandono della stazione spaziale internazionale

eurovoc_concepts:
EU action
European Space Agency
action programme
international cooperation
research programme
space policy
space research
space station
space technology
technological change