title: 1999/173/EG: Rådets beslut av den 25 januari 1999 om att antaga ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration om förbättring av den mänskliga forskningspotentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
research programme
research staff
socioeconomic conditions
technological change
vocational training

formats: html pdf print

text: 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/105 R(cid:138)DETS BESLUT av den 25 januari 1999 om att antaga ett s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r forskning, teknisk utveckling och demonstration om f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den m(cid:228)nskliga forskningspotentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen (1998–2002) (1999/173/EG) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:138)D HAR FATTAT DETTA BESLUT (3) med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 130i. 4 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag (1) med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2) med beaktande av Ekonomiska och sociala kommit- te´ns yttrande (3), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) Genom beslut nr 182/1999/EG (4) antog Europa- parlamentet och r(cid:229)det femte ramprogrammet (nedan kallat ”femte ramprogrammet”) f(cid:246)r Euro- peiska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:229)det forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat FoTUD) f(cid:246)r perioden 1998–2002, med de allm(cid:228)nna riktlinjerna och de tekniska och vetenskapliga m(cid:229)len f(cid:246)r de verksamheter som skall genomf(cid:246)ras inom omr(cid:229)det livskvalitet och f(cid:246)rvaltning av levande resurser. (2) I artikel 130i. 3 i f(cid:246)rdraget fastst(cid:228)lls att rampro- grammet skall genomf(cid:246)ras genom s(cid:228)rskilda pro- gram som utvecklas inom varje verksamhets- omr(cid:229)de som ing(cid:229)r i ramprogrammet, och att varje s(cid:228)rskilt program skall inneh(cid:229)lla de n(cid:228)rmare villkoren f(cid:246)r genomf(cid:246)randet, programmets l(cid:228)ngd och de medel som bed(cid:246)ms n(cid:246)dv(cid:228)ndiga. I enlighet med artikel 4. 2 i Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om det fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r Europe- iska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:229)det forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994–1998) (5) och artikel 4. 2 i r(cid:229)dets beslut om de s(cid:228)rskilda programmen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det fj(cid:228)rde ramprogrammet, har kommissionen l(cid:229)tit genomf(cid:246)ra en extern utv(cid:228)rdering som till- slutsatser och sammans med kommissionens kommentarer har (cid:246)verl(cid:228)mnats till Europaparla- mentet, r(cid:229)det, Ekonomiska och sociala kommit- te´n och Regionkommitte´n. (4) I enlighet med artikel 130j i f(cid:246)rdraget (cid:228)r r(cid:229)dets beslut 1999/65/EG av den 22 december 1998 om regler f(cid:246)r f(cid:246)retags, forskningscentrums och uni- versitets deltagande samt om regler f(cid:246)r spridning av av f(cid:246)r forskningsresultat Europeiska gemenskapens ramprogram (1998–2002) (6) (nedan kallade ”regler f(cid:246)r delta- gande och spridning) till(cid:228)mpliga p(cid:229) detta s(cid:228)r- skilda program. Dessa regler g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r Gemensamma forskingscentret att delta i indi- rekta (cid:229)tg(cid:228)rder som omfattas av detta s(cid:228)rskilda program. ” genomf(cid:246)randet femte (5) Ut(cid:246)ver det samarbete som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det eller av associeringsavtal kan det vara l(cid:228)mpligt samarbetsverksamhet att med tredje land eller internationella organisatio- ner, s(cid:228)rskilt p(cid:229) grundval av artikel 130m i f(cid:246)r- draget, f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av programmet. inleda internationell (6) Genomf(cid:246)randet av detta program kommer (cid:228)ven att omfatta verksamhet och metoder f(cid:246)r att sti- mulera, inom resultat f(cid:246)rh(cid:229)llande till i synnerhet FoTUD-omr(cid:229)det sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, samt verksamhet som stimulerar r(cid:246)rlighet och utbildning f(cid:246)r fors- kare. sprida och utnyttja i (1) EGT C 260, 18. 8. 1998, s. 87. (2) Yttrandet avgivet den 15 december 1998 ((cid:228)nnu ej offent- liggjort i EGT). (3) EGT C 407, 28. 12. 1998, s. 123. (4) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 1. (5) EGT L 126, 18. 5. 1994, s. 1. Beslutet senast (cid:228)ndrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18. 12. 1997, s. 1). (6) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 46. L 64/106 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 (7) Det (cid:228)r viktigt att f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r forskare, indust- rin och anv(cid:228)ndare ger konkreta bidrag f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla verksamheter som skall bedrivas, och att de p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt medverkar vid genom- f(cid:246)randet av detta program. s(cid:228)rskilda programmet”) f(cid:246)r perioden fr(cid:229)n och med den 25 januari 1999 till och med den 31 december 2002. (8) Femte ramprogrammets forskningsverksamhet b(cid:246)r (cid:228)ven inriktas p(cid:229) innovation f(cid:246)r att bidra till bland annat m(cid:229)len f(cid:246)r den f(cid:246)rsta handlingspla- nen f(cid:246)r innovation. (9) En f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den m(cid:228)nskliga potentialen (cid:228)r en v(cid:228)sentlig faktor n(cid:228)r det g(cid:228)ller att (cid:246)ka konkur- renskraft, innovation och syssels(cid:228)ttning i gemen- skapen. Artikel 2 1. I enlighet med bilaga III till det femte rampro- grammet uppg(cid:229)r det belopp som bed(cid:246)ms n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda programmet till 1 280 miljoner euro, varav h(cid:246)gst 6,55 % till kommis- sionens administrativa utgifter. En v(cid:228)gledande f(cid:246)rdelning av beloppet finns i bilaga I. (10) S(cid:228)rskild vikt b(cid:246)r f(cid:228)stas vid att uppmuntra sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag att delta. 2. Av det belopp som n(cid:228)mns i punkt 1 avser (11) Gemenskapens politik f(cid:246)r lika m(cid:246)jligheter m(cid:229)ste beaktas vid genomf(cid:246)randet av detta program. och — 293 miljoner euro perioden 1998–1999 (12) En effektiv och (cid:246)ppen f(cid:246)rvaltning bidrar till ett mer effektivt och anv(cid:228)ndarv(cid:228)nligt program. — 987 miljoner euro perioden 2000–2002. (13) De administrativa utgifterna b(cid:246)r ing(cid:229) i gemen- skapsbudgeten p(cid:229) ett s(cid:228)tt som medger insyn. (14) Genomf(cid:246)randet av detta program b(cid:246)r (cid:246)vervakas s(cid:229) att programmet vid behov kan anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Vid en l(cid:228)mplig tidpunkt b(cid:246)r (cid:228)ven en utv(cid:228)rdering av hur programmet framskrider g(cid:246)ras av oberoende experter. (15) Kommitte´n f(cid:246)r vetenskaplig och teknisk forsk- ning har r(cid:229)dfr(cid:229)gats om det vetenskapliga och tekniska inneh(cid:229)llet i de s(cid:228)rskilda programmen. H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 I det fall som avses i artikel 2. 1 c i det femte rampro- grammet skall r(cid:229)det anpassa den sistn(cid:228)mnda siffran i enlighet med artikel 2. 1 c, andra strecksatsen, i det femte ramprogrammet. I avvaktan p(cid:229) r(cid:229)dets beslut skall detta s(cid:228)rskilda program inte genomf(cid:246)ras ut(cid:246)ver best(cid:228)mmelsen i f(cid:246)rsta strecksatsen. Budgetmyndigheten skall fastst(cid:228)lla anslagen f(cid:246)r 3. varje budget(cid:229)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de vetenskap- liga och tekniska m(cid:229)l och prioriteringar som fastst(cid:228)lls i detta beslut och med h(cid:228)nsyn till de resurser som finns tillg(cid:228)ngliga inom den fler(cid:229)riga budgetplanen. Artikel 3 1. De allm(cid:228)nna riktlinjerna, de vetenskapliga och tekniska m(cid:229)len och prioriteringarna f(cid:246)r detta s(cid:228)rskilda program anges i bilaga II. De (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de principer och de tre kategorier av urvalskriterier som anges i bilaga I till det femte ramprogrammet. I enlighet med artikel 3. 1 i det femte ramprogrammet antas h(cid:228)rmed det s(cid:228)rskilda programmet om f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den m(cid:228)nskliga forskningspotentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen (nedan kallat ”det I (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med dessa principer och kri- 2. terier skall de urvalskriterier som anges i artikel 10 i reglerna f(cid:246)r deltagande och spridning till(cid:228)mpas vid urvalet av de FoTUD-verksamheter som skall genom- f(cid:246)ras. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/107 De s(cid:228)rskilda urvalskriterierna f(cid:246)r detta program (cid:229)ter- finns i bilaga IV. b) Den v(cid:228)gledande tidsplanen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda programmet. I samband med programmets genomf(cid:246)rande, inbegri- pet det arbetsprogram som avses i artikel 5. 1, skall alla dessa kriterier uppfyllas, (cid:228)ven om de kan v(cid:228)gas p(cid:229) olika s(cid:228)tt. c) Arrangemangen f(cid:246)r samordning enligt bilaga III och arrangemangen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla m(cid:229)len i fr(cid:229)ga om innovation och sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)re- tags deltagande i det femte ramprogrammets tredje verksamhet. Reglerna f(cid:246)r deltagande och spridning skall g(cid:228)lla 3. f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet. d) Vid behov, urvalskriterierna och arrangemangen f(cid:246)r deras till(cid:228)mpning p(cid:229) de olika indirekta FoTUD- (cid:229)tg(cid:228)rderna. 4. De n(cid:228)rmare best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r gemenskapens finansiella deltagande i det s(cid:228)rskilda programmet anges i artikel 4 i det femte ramprogrammet. De indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder som omfattas av det s(cid:228)r- skilda programmet fastst(cid:228)lls i bilagorna II och IV till det femte ramprogrammet. S(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av program- met anges i bilaga III till detta beslut. i synnerhet I arbetsprogrammet skall h(cid:228)nsyn tas till relevanta 2. intressen, industrin och anv(cid:228)ndarna. Arbetsprogrammet skall ligga till grund f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av de indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rderna i enlighet med de f(cid:246)rfaranden som anges i reglerna f(cid:246)r deltagande och spridning. forskarna, till Arbetsprogrammet skall vid behov uppdateras 3. samt g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r kommissionen och f(cid:246)r alla intresserade parter i en anv(cid:228)ndarv(cid:228)nlig form, inbegri- pet elektronisk form. Artikel 6 Artikel 4 Kommissionen skall ansvara f(cid:246)r genomf(cid:246)randet 1. av detta s(cid:228)rskilda program. Mot bakgrund av de kriterier som avses i artikel 3 samt de vetenskapliga och tekniska m(cid:229)l och priorite- ringar som anges i bilaga II skall kommissionen 2. Det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 7 skall till(cid:228)m- pas n(cid:228)r f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder skall antas: a) med l(cid:228)mpligt bist(cid:229)nd av oberoende externa exper- ter (cid:246)vervaka genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda pro- grammet och, vid behov, i enlighet med artikel 5. 1 i det femte ramprogrammet f(cid:246)rel(cid:228)gga r(cid:229)det f(cid:246)rslag om anpassning av det, b) l(cid:229)ta genomf(cid:246)ra den externa utv(cid:228)rdering, som anges i artikel 5. 2 i det femte ramprogrammet, av de verksamheter som bedrivits inom de omr(cid:229)den som omfattas av det s(cid:228)rskilda programmet. Artikel 5 — Utarbetande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5. 1, (cid:228)ven i fr(cid:229)ga om inneh(cid:229)llet i inbjudningar att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag. — Godk(cid:228)nnande av FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reslagits f(cid:246)r finansiering, inbegripet deltagande av enheter fr(cid:229)n tredje land, n(cid:228)r det uppskattade bidragsbelop- pet fr(cid:229)n gemenskapen enligt detta program (cid:228)r lika med eller (cid:246)verstiger 0,8 miljoner euro. — Utarbetande av villkoren f(cid:246)r den externa utv(cid:228)r- dering som avses i artikel 5. 2 i det femte rampro- grammet. — Alla (cid:228)ndringar av den v(cid:228)gledande f(cid:246)rdelningen av det belopp som anges i bilaga I. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram i 1. vilket f(cid:246)ljande skall anges: Artikel 7 a) Mer detaljerade uppgifter om m(cid:229)len och FoTUD- prioriteringarna i bilaga II. 1. mitte´ Kommissionen skall bitr(cid:228)das av en programkom- (nedan kallad kommitte´n) som skall best(cid:229) av L 64/108 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna och ha kommissio- nens f(cid:246)retr(cid:228)dare som ordf(cid:246)rande. upplysningar om hur alla de FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder som finansieras enligt detta program utvecklas. I de fall som avses i artikel 6. 2 skall kommissio- 2. nens f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)rel(cid:228)gga kommitte´n ett f(cid:246)rslag till (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommitte´n skall yttra sig (cid:246)ver f(cid:246)rslaget inom den tid som ordf(cid:246)randen best(cid:228)mmer med h(cid:228)nsyn till hur br(cid:229)dskande fr(cid:229)gan (cid:228)r. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i f(cid:246)rdraget skall till(cid:228)mpas vid beslut som r(cid:229)det skall fatta p(cid:229) f(cid:246)r- slag av kommissionen. Medlemsstaternas r(cid:246)ster skall v(cid:228)gas p(cid:229) det s(cid:228)tt som anges i den artikeln. Ordf(cid:246)ran- den f(cid:229)r inte r(cid:246)sta. 3. a) Kommissionen skall sj(cid:228)lv anta f(cid:246)rslaget om det (cid:228)r f(cid:246)renligt med kommitte´ns yttrande. b) Om f(cid:246)rslaget inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med kommitte´ns yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l f(cid:246)resl(cid:229) r(cid:229)det vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas. R(cid:229)det skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. Om r(cid:229)det inte har fattat n(cid:229)got beslut inom nio veckor fr(cid:229)n det att f(cid:246)rslaget mottagits, skall kommissionen sj(cid:228)lv besluta att de f(cid:246)reslagna (cid:229)tg(cid:228)rderna skall vidtas. Kommissionen skall regelbundet informera kom- 4. mitte´n om hur genomf(cid:246)randet av det s(cid:228)rskilda pro- grammet f(cid:246)rl(cid:246)per i stort och i synnerhet tillhandah(cid:229)lla Kommitte´n skall underst(cid:246)djas av en underkom- 5. mitte´ best(cid:229)ende av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna. Dess uppgift skall vara att ge expertutl(cid:229)tanden b(cid:229)de om genomf(cid:246)randet av den socioekonomiska forsk- ningen inom detta program och f(cid:246)r att ge en (cid:246)versikt av socioekonomisk forskning i hela ramprogrammet. Artikel 8 I enlighet med artikel 5. 4 i det femte ramprogrammet skall kommissionen regelbundet informera r(cid:229)det och Europaparlamentet om hur programmets genom- f(cid:246)rande f(cid:246)rl(cid:246)per i stort, inbegripet om de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagens deltagande samt om f(cid:246)renk- lingen av de administrativa f(cid:246)rfarandena. Artikel 9 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 25 januari 1999. P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar J. FISCHER Ordf(cid:246)rande 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/109 BILAGA I PRELIMIN(cid:190)R F(cid:214)RDELNING AV BUDGETBELOPPET (cid:138)tg(cid:228)rdstyp — St(cid:246)d till utbildning och r(cid:246)rlighet f(cid:246)r forskare — F(cid:246)rb(cid:228)ttrad tillg(cid:229)ng till forskningsinfrastruktur — Fr(cid:228)mjande av mycket h(cid:246)g kvalitet inom vatenskap och teknik — Nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd: F(cid:246)rb(cid:228)ttring av den socioekonomiska kunskapsbasen — St(cid:246)d till utvecklingen av politiken f(cid:246)r vetenskap och teknik i Europa (i miljoner euro) Belopp 858 182 50 165 25 Totalt 1 280 L 64/110 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 ALLM(cid:190)NNA RIKTLINJER, VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA M(cid:138)L SAMT PRIORITERINGAR BILAGA II INLEDNING V(cid:228)rlden grundas i allt h(cid:246)gre grad p(cid:229) kunskap. Gemenskapens viktigaste tillg(cid:229)ng inom detta omr(cid:229)de (cid:228)r kompetensen hos dess forskare, ingenj(cid:246)rer och tekniker. M(cid:229)let (cid:228)r att bevara och att bidra till att utveckla denna kunskapsresurs genom ett (cid:246)kat st(cid:246)d till utbildning och r(cid:246)rlighet f(cid:246)r forskare samt genom att f(cid:246)rb(cid:228)ttra tillg(cid:229)ngen till forskningsinfrastrukturer. Gemenskapen har (cid:228)ven en stark tradition inom samh(cid:228)llsvetenskaplig, ekonomisk och humanistisk forskning, och denna tradition m(cid:229)ste mobiliseras f(cid:246)r att identifiera dagens och morgondagens ekono- miska och samh(cid:228)lleliga tendenser och krav, f(cid:246)r att bidra till gemenskapens konkurrenskraft och med- borgarnas livskvalitet. ALLM(cid:190)NNA M(cid:138)L De allm(cid:228)nna m(cid:229)len f(cid:246)r detta programm, som skall f(cid:246)rverkligas i samverkan med besl(cid:228)ktade verksam- heter inom andra delar av ramprogrammet, koncentreras huvudsakligen till tv(cid:229) verksamhetsomr(cid:229)den, n(cid:228)mligen f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den m(cid:228)nskliga forskningspotentialen och f(cid:246)rst(cid:228)rkning av den socioekonomiska kunskapsbasen. I detta syfte skall (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas f(cid:246)r att — utveckla gemenskapens m(cid:228)nskliga forskningspotential, varvid s(cid:228)rskilda insatser skall g(cid:246)ras f(cid:246)r att s(cid:228)kra lika tillg(cid:229)ng f(cid:246)r och b(cid:228)ttre j(cid:228)mvikt mellan m(cid:228)n och kvinnor, s(cid:228)rskilt genom utbildning och r(cid:246)rlighet f(cid:246)r forskare, i syfte att bland annat bidra till att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen, — f(cid:246)rb(cid:228)ttra tillg(cid:229)ngen till forskningsinfrastrukturer, — bidra till att g(cid:246)ra gemenskapen till en attraktiv plats f(cid:246)r forskare samt fr(cid:228)mja europeisk forskning p(cid:229) den internationella arenan och stimulera en europeisk vetenskaplig och teknisk kultur, — genom en s(cid:228)rskild nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)rst(cid:228)rka den socioekonomiska kunskapsbasen f(cid:246)r att (cid:246)ka f(cid:246)rst(cid:229)el- sen av de grundl(cid:228)ggande problem som det europeiska samh(cid:228)llet st(cid:229)r inf(cid:246)r, — bidra till att utveckla gemenskapens politik p(cid:229) det vetenskapliga och tekniska omr(cid:229)det och p(cid:229) andra omr(cid:229)den. 1. S(cid:190)RSKILDA (cid:138)TG(cid:190)RDER F(cid:214)R DETTA PROGRAM A. Att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den m(cid:228)nskliga forskningspotentialen 1 ) S t (cid:246) d t i l l u t b i l d n i n g o c h r (cid:246) r l i g h e t f (cid:246) r f o r s k a r e Den enskilda och kollektiva expertisen hos gemenskapens forskare utg(cid:246)r en stor tillg(cid:229)ng. Den veten- skapliga forskningen bedrivs emellertid i ett v(cid:228)rldsomsp(cid:228)nnande sammanhang med mycket h(cid:229)rd kon- kurrens. En j(cid:228)mf(cid:246)relse med gemenskapens huvudkonkurrenter visar att gemenskapsforskningen pr(cid:228)glas av ett relativt underskott p(cid:229) forskare, en t(cid:228)mligen h(cid:246)g grad av splittring och dubblering av forskarin- satser, en viss isolering av forskarteamen, s(cid:228)rskilt i gemenskapens randomr(cid:229)den och mindre gynnade regioner, relativt l(cid:229)g r(cid:246)rlighet bland forskare (b(cid:229)de geografiskt sett och mellan den akademiska v(cid:228)rlden och n(cid:228)ringslivet) samt en allm(cid:228)n tendens till (cid:246)kad genomsnitts(cid:229)lder hos arbetskraften, vilket ocks(cid:229) p(cid:229)verkar forskningen, samt ett underutnyttjande av potentialen hos kvinnliga forskare. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/111 I syfte att s(cid:246)ka l(cid:246)sa dessa fr(cid:229)gor kommer programmet f(cid:246)r st(cid:246)d till utbildning av forskare och forskares r(cid:246)rlighet att inriktas p(cid:229) att bidra till att skapa ett europeiskt forskningsomr(cid:229)de genom f(cid:246)ljande (cid:246)vergri- pande m(cid:229)l: Att stimulera ”utbildning genom forskning” f(cid:246)r unga forskare, i synnerhet forskare som befinner sig i b(cid:246)rjan av sin karri(cid:228)r, att fr(cid:228)mja lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r m(cid:228)n och kvinnor inom forskningen, att fr(cid:228)mja ett transnationellt samarbete mellan olika forskarteam, inbegripet tv(cid:228)rvetenskapliga arbets- metoder, i synnerhet genom att bygga upp n(cid:228)tverk kring gemensamma forskningsprojekt, att fr(cid:228)mja r(cid:246)rligheten bland forskare i hela Europa, att uppmuntra till samarbete, kontakter och utbyte av perso- nal mellan den akademiska forskarv(cid:228)rlden och forskning inom industrin, samt att fr(cid:228)mja den veten- skapliga och tekniska sammanh(cid:229)llningen inom gemenskapen, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller dess mindre gyn- nade regioner. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder i programmet kommer att genomf(cid:246)ras p(cid:229) tv(cid:229) s(cid:228)tt, n(cid:228)mligen genom n(cid:228)tverk f(cid:246)r forsk- ningsutbildning och genom ett samordnat system med Marie Curie-stipendier. Dessa stipendier kom- mer att vara (cid:246)ppna f(cid:246)r alla omr(cid:229)den av vetenskaplig forskning som bidrar till att uppfylla gemenska- pens m(cid:229)l inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, f(cid:246)r projekt som v(cid:228)ljs fritt av delta- garna sj(cid:228)lva. Urvalet av projekt kommer inte att styras av n(cid:229)gra p(cid:229) f(cid:246)rhand fastst(cid:228)llda m(cid:229)l vad g(cid:228)ller forskningsgrenar eller -(cid:228)mnen, utan urvalet kommer att g(cid:246)ras uteslutande p(cid:229) grundval av vetenskapligt v(cid:228)rde och vetenskaplig relevans f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rdernas m(cid:229)l (dvs. en bottom-up-strategi). Det kommer dock att genomf(cid:246)ras en utv(cid:228)rdering (ex post) av projektens f(cid:246)rdelning p(cid:229) olika forskningsomr(cid:229)den och f(cid:246)r- h(cid:229)llandet mellan antalet manliga och kvinnliga deltagare. N(cid:228)tverk f(cid:246)r forskarutbildning Huvudm(cid:229)let (cid:228)r att fr(cid:228)mja ”utbildning genom forskning”, i synnerhet f(cid:246)r yngre forskare p(cid:229) doktorand- niv(cid:229) eller med doktorsexamen, inom ramen f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetsprojekt inom den h(cid:246)g- kvalitativa forskningen, inbegripet p(cid:229) nya forskningsomr(cid:229)den. Gemenskapsst(cid:246)d kommer att beviljas b(cid:229)de f(cid:246)r att f(cid:246)rst(cid:228)rka n(cid:228)tverkens forskarteam genom att tempor(cid:228)rt engagera unga forskare fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder (cid:228)n det ber(cid:246)rda forskarteamets och f(cid:246)r att t(cid:228)cka en del av kostnaderna f(cid:246)r samordning av det samarbetsprojekt f(cid:246)r forskning som n(cid:228)tverket (cid:228)r uppbyggt kring. Det kommer att kr(cid:228)vas att man inom varje n(cid:228)tverk utarbetar ett l(cid:228)mpligt utbildningsprogram f(cid:246)r sina unga forskare. Utbildningsprogrammet skall utnyttja n(cid:228)tverkets internationella karakt(cid:228)r och, i f(cid:246)re- kommande fall, det gemensamma projektets tv(cid:228)rvetenskapliga karakt(cid:228)r, forskarteamens komplette- rande funktioner och n(cid:228)tverkets kontakter med n(cid:228)ringslivet. N(cid:228)tverken f(cid:246)r utbildning av forskare skall fr(cid:228)mja utbildning av forskare i en milj(cid:246) som (cid:228)r relevant f(cid:246)r industrin och uppmuntra till ett utbyte mellan den akademiska forskningen och n(cid:228)ringslivets forskning d(cid:228)r detta (cid:228)r relevant f(cid:246)r n(cid:228)tverkens utbildningsprogram. Samtliga n(cid:228)tverk skall erbjuda lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r manliga och kvinnliga forskare. Systemet med Marie Curie-stipendier Denna (cid:229)tg(cid:228)rd omfattar ett samordnat system f(cid:246)r Marie Curie-stipendiendier med inriktning p(cid:229) indi- viduella stipendier f(cid:246)r h(cid:246)gt kvalificerade unga forskare med n(cid:246)dv(cid:228)ndig forskningserfarenhet, f(cid:246)r (cid:228)mnen som forskarna sj(cid:228)lva v(cid:228)ljer. Detta system utg(cid:246)r en m(cid:229)linriktad str(cid:228)van att mera effektivt anv(cid:228)nda de medel som gemenskapen avs(cid:228)tter till stipendier f(cid:246)r utbildning genom forskning. Tre forskarkategorier kan delta, n(cid:228)mligen i) forskarstuderande, ii) unga forskare som har den n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga forskningserfarenheten (normalt forskare med doktorsgrad eller minst fyra (cid:229)rs erfarenhet av heltidsforskning p(cid:229) annan niv(cid:229) (cid:228)n doktorandstudier, men efter avlagd akademisk grundexamen, iii) erfarna forskare (normalt forskare som har minst tio (cid:229)rs forskningserfarenhet efter doktorsexamen och som tillh(cid:246)r personalen vid n(cid:229)gon institution). Denna (cid:229)tg(cid:228)rd kommer att erbjuda lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r m(cid:228)n och kvinnor. Individuella Marie Curie-stipendiendier Detta system skall erbjuda de b(cid:228)sta unga forskarna i Europa en kvalificerad utbildning genom forsk- ningsverksamhet, och tanken (cid:228)r att dessa stipendiater skall utg(cid:246)ra morgondagens europeiska forsk- ningselit. Forskningsinstitutionerna kommer att ta emot unga forskare med den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga forsknings- erfarenheten. Dessutom kan stipendiater fr(cid:229)n mindre gynnade regioner som efter tv(cid:229) (cid:229)r som enskilda stipendiater (cid:246)nskar (cid:229)terv(cid:228)nda till en mindre gynnad region i hemlandet erh(cid:229)lla ett (cid:229)terv(cid:228)ndandestipendium. L 64/112 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 Ytterligare och kompletterande system omfattar Marie Curie-g(cid:228)ststipendier inom industrin Detta system skall ge unga forskare m(cid:246)jlighet att bedriva forskning inom industrin eller aff(cid:228)rsv(cid:228)rlden. Syftet (cid:228)r att stimulera samarbetet mellan n(cid:228)ringslivet och den akademiska v(cid:228)rlden. Industri- och aff(cid:228)rs- f(cid:246)retag kommer att ta emot forskarstuderande och unga forskare med den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga forskningserfar- enheten. V(cid:228)rdf(cid:246)retaget f(cid:246)rv(cid:228)ntas erbjuda stipendiaten adekvata forskningsm(cid:246)jligheter och adekvat handledning. Det kommer att vidtas s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag i syfte att fr(cid:228)mja deras deltagande i detta system. Marie Curie-g(cid:228)ststipendier f(cid:246)r utveckling Detta system skall bidra till att utveckla kapaciteten f(cid:246)r kvalificerad forskning vid forskningsinstitutio- ner i mindre gynnade regioner inom gemenskapen. Forskningsinstitutioner bel(cid:228)gna i mindre gynnade regioner som beh(cid:246)ver utveckla nya kompetensomr(cid:229)den kommer att ta emot unga forskare med n(cid:246)d- v(cid:228)ndig forskningserfarenhet. P(cid:229) detta s(cid:228)tt st(cid:228)rks den vetenskapliga och tekniska sammanh(cid:229)llningen inom gemenskapen. Marie Curie-stipendier f(cid:246)r erfarna forskare Detta system skall utnyttja kunskaperna hos Europas erfarna forskare f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ring av kunskap och teknik mellan n(cid:228)ringslivet och den akademiska v(cid:228)rlden (i b(cid:229)da riktningarna) samt f(cid:246)r en liknande (cid:246)ver- f(cid:246)ring till mindre gynnade regioner. Stipendiaterna skall vara erfarna forskare fr(cid:229)n industri- eller aff(cid:228)rs- f(cid:246)retag som g(cid:228)star universitet och forskningscentrum eller tv(cid:228)rtom, eller forskare som kommer fr(cid:229)n forskningsinstitutioner i mindre gynnade regioner eller som g(cid:228)star s(cid:229)dana. Vistelser vid Marie Curie-institutioner f(cid:246)r utbildning Detta system skall ge unga forskare m(cid:246)jlighet att genomf(cid:246)ra en del av sina doktorandstudier p(cid:229) en Marie Curie-institution f(cid:246)r utbildning. P(cid:229) detta s(cid:228)tt optimerar man anv(cid:228)ndningen av institutioner f(cid:246)r specialistutbildning genom att skapa ett gemenskapsmerv(cid:228)rde. 2 ) F (cid:246) r b (cid:228) t t r a d t i l l g (cid:229) n g t i l l f o r s k n i n g s i n f r a s t r u k t u r Tillg(cid:229)ngen till viktig forskningsinfrastruktur blir allt mera oundg(cid:228)nglig f(cid:246)r de forskare som driver forskningen fram(cid:229)t. De europeiska forskarteamens konkurrenskraft gentemot grupper p(cid:229) andra h(cid:229)ll i v(cid:228)rlden (cid:228)r beroende av deras tillg(cid:229)ng till s(cid:229)dan avancerad infrastruktur. Begreppet ”forskningsinfrastruktur” avser anl(cid:228)ggningar och inr(cid:228)ttningar som erbjuder tj(cid:228)nster som (cid:228)r v(cid:228)sentliga f(cid:246)r forskarv(cid:228)rlden. Det omfattar bland annat enskilda storskaliga forskningsanl(cid:228)ggningar, samlingar, s(cid:228)rskilda milj(cid:246)er, bibliotek, databaser, integrerade n(cid:228)t av sm(cid:229) forskningsanl(cid:228)ggningar och infrastrukturella kompetenscentrum som tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster (cid:229)t det bredare forskarsamfundet p(cid:229) grundval av en samlad teknisk kompetens och sakkunskap. Eftersom huvuddelen av den europeiska forskningsinfrastrukturen drivs av nationella myndigheter, i f(cid:246)rsta hand f(cid:246)r de egna forskarnas r(cid:228)kning, (cid:228)r tillg(cid:229)ngen till dessa infrastrukturer ofta i stor utstr(cid:228)ck- ning eller rentav helt och h(cid:229)llet begr(cid:228)nsad till inhemska forskarteam. F(cid:246)ljden (cid:228)r att forskare inte alltid har tillg(cid:229)ng till de europeiska infrastrukturer som de skulle ha mest nytta av i sin verksamhet. Dessutom (cid:228)r vissa s(cid:228)llsynta, avancerade forskningsanl(cid:228)ggningar, som (cid:228)gs av industrif(cid:246)retag, i allm(cid:228)nhet st(cid:228)ngda f(cid:246)r forskare som inte arbetar inom f(cid:246)retaget. N(cid:229)got annat som k(cid:228)nnetecknar den europeiska forskningsinfrastrukturen (cid:228)r det relativt ringa gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande samarbetet mellan infrastrukturoperat(cid:246)rer inom m(cid:229)nga omr(cid:229)den. Om man kan uppr(cid:228)tta ett samarbetsklimat bland infrastrukturoperat(cid:246)rer som liknar det som nu b(cid:246)rjar uppst(cid:229) mellan Europas forskare skulle det medf(cid:246)ra ett stort merv(cid:228)rde f(cid:246)r gemenskapen. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/113 Mot bakgrund av att uppr(cid:228)ttandet och driften av infrastrukturer tillh(cid:246)r de nationella myndigheternas ansvarsomr(cid:229)de har programmet f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttrad tillg(cid:229)ng till de europeiska forskningsinfrastrukturerna f(cid:246)ljande allm(cid:228)nna m(cid:229)l: — Att skapa nya m(cid:246)jligheter till gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande tillg(cid:229)ng till viktiga forskningsinfrastrukturer av intresse f(cid:246)r hela gemenskapen. — Att stimulera infrastrukturoperat(cid:246)rer och -anv(cid:228)ndare till att samarbeta f(cid:246)r att utnyttja forsknings- infrastrukturerna mer effektivt och d(cid:228)rmed f(cid:246)rb(cid:228)ttra de tj(cid:228)nster de erbjuder forskarsamfundet. — Att genom samordnande, underst(cid:246)djande och kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:228)kerst(cid:228)lla samst(cid:228)mmighet med liknande (cid:229)tg(cid:228)rder inom andra delprogram. Detta system kommer att vara (cid:246)ppet f(cid:246)r infrastrukturer inom alla vetenskapliga forskningsomr(cid:229)den som bidrar till att uppn(cid:229) gemenskapens m(cid:229)l inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, i den m(cid:229)n som s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder inte f(cid:246)rekommer inom andra verksamhetsomr(cid:229)den i ramprogrammet. Den skall huvudsakligen genomf(cid:246)ras genom en (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa forskare med gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande tillg(cid:229)ng till viktiga forskningsinfrastrukturer. Dessutom kommer tv(cid:229) kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder att genomf(cid:246)ras – n(cid:228)tverk f(cid:246)r samarbete mellan infrastrukturer och FoTUD-projekt r(cid:246)rande forsknings- infrastrukturer. Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande tillg(cid:229)ng till viktiga forskningsinfrastrukturer M(cid:229)let med denna (cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r att fr(cid:228)mja nya m(cid:246)jligheter f(cid:246)r forskarteam (och (cid:228)ven enskilda forskare) att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till de viktiga forskningsinfrastrukturer som de har mest nytta av i sitt arbete, oavsett var inom medlemsstaterna eller de associerade staterna forskarna och infrastrukturerna befinner sig. F(cid:246)r att komma ifr(cid:229)ga f(cid:246)r gemenskapsst(cid:246)d skall infrastrukturen tillhandah(cid:229)lla en tj(cid:228)nst av v(cid:228)rldsklass som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r forskningsverksamhet p(cid:229) h(cid:246)gsta niv(cid:229), ha f(cid:229) motsvarigheter i Europa, ha relativt h(cid:246)ga investerings- eller driftskostnader j(cid:228)mf(cid:246)rt med vad som (cid:228)r normalt inom detta s(cid:228)rskilda omr(cid:229)de och tillhandah(cid:229)lla l(cid:228)mpligt vetenskapligt, tekniskt och logistiskt st(cid:246)d till externa anv(cid:228)ndare, i synner- het f(cid:246)rstag(cid:229)ngsanv(cid:228)ndare. Gemenskapens st(cid:246)d skall ges till de utvalda infrastrukturoperat(cid:246)rerna f(cid:246)r att de kostnadsfritt och (cid:246)ver gr(cid:228)nserna skall ge anv(cid:228)ndare tillg(cid:229)ng till sina anl(cid:228)ggningar. Alla utvalda infrastrukturoperat(cid:246)rer f(cid:246)r- v(cid:228)ntas g(cid:246)ra de m(cid:246)jligheter som de har att erbjuda allm(cid:228)nt k(cid:228)nda och anordna en oberoende expertgranskning av de inkomna f(cid:246)rslagen p(cid:229) grundval av vetenskaplig kvalitet. Dessutom skall f(cid:246)rsta- g(cid:229)ngsanv(cid:228)ndare och anv(cid:228)ndare fr(cid:229)n l(cid:228)nder d(cid:228)r motsvarande anl(cid:228)ggningar saknas ges f(cid:246)rtur. I allm(cid:228)nhet skall anv(cid:228)ndare som bedriver forskning i privat syfte inte f(cid:229) st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd. Undantag skall dock g(cid:246)ras f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som (cid:246)nskar utnyttja en viss infra- struktur f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen. N(cid:228)tverk f(cid:246)r samarbete mellan infrastrukturer M(cid:229)let (cid:228)r att p(cid:229)skynda sj(cid:228)lvsamordning och sammanslagning av resurser mellan infrastrukturoperat(cid:246)rer och -anv(cid:228)ndare i syfte att utveckla ett samarbetsklimat, skapa en kritisk massa f(cid:246)r forskning inom avancerade teknikomr(cid:229)den, instrumentering och teknik, samt att sprida b(cid:228)sta metoder, fr(cid:228)mja gemen- samma protokoll och driftskompatibilitet, stimulera kompletterande funktioner och utveckla stora ”utspridda” och ”virtuella” anl(cid:228)ggningar. Gemenskapsst(cid:246)d skall beviljas f(cid:246)r att underl(cid:228)tta samordningen och utnyttjandet av befintliga och fram- tida infrastrukturer av betydelse f(cid:246)r n(cid:228)tet. Deltagarna i dessa n(cid:228)tverk kommer att vara operat(cid:246)rer av forskningsinfrastruktur, forskarteam som verkar vid universitet, forskningscentrum och inom n(cid:228)rings- livet samt f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r infrastrukturernas anv(cid:228)ndare och tillverkare av utrustning. Varje n(cid:228)tverk skall inriktas p(cid:229) olika aspekter av de europeiska forskningsinfrastrukturerna. FoTUD-projekt som r(cid:246)r infrastruktur f(cid:246)r forskning M(cid:229)let (cid:228)r att st(cid:246)dja s(cid:229)dana samarbetsprojekt inom forskningen som kan f(cid:229) stora effekter p(cid:229) gemen- skapsniv(cid:229) n(cid:228)r det g(cid:228)ller att (cid:246)ka tillg(cid:229)ngen till eller f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvaliteten p(cid:229) infrastrukturen inom ett visst L 64/114 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 omr(cid:229)de. S(cid:229)dana FoTUD-projekt skall s(cid:228)rskilt fr(cid:228)mjas om de st(cid:246)der arbetet inom n(cid:228)tverken f(cid:246)r infra- struktursamarbete i detta program eller de f(cid:246)reg(cid:229)ende samordnade (cid:229)tg(cid:228)rderna inom ramen f(cid:246)r det tidi- gare programmet f(cid:246)r forskningsutbildning och forskares r(cid:246)rlighet. 3 ) F r (cid:228) m j a n d e a v e n a s t (cid:229) e n d e v e t e n s k a p l i g a o c h t e k n i s k a p r e s t a t i o n e r Enast(cid:229)ende vetenskapliga och tekniska prestationer (cid:228)r en v(cid:228)sentlig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att Europa skall ha framg(cid:229)ng inom den av h(cid:246)g konkurrens pr(cid:228)glade milj(cid:246)n f(cid:246)r internationell forskning och vetenskaplig utveckling. Det f(cid:246)rv(cid:228)ntas att fr(cid:228)mjande av prestationerna skall stimulera de b(cid:228)sta enskilda forskarna och forskarteamen att delta och engagera sig i gemenskapens forskning och g(cid:246)ra europeiska forskares s(cid:228)rskilt betydande forskningsresultat mera k(cid:228)nda. Samtidigt (cid:228)r det viktigt att f(cid:246)rb(cid:228)ttra allm(cid:228)nhetens f(cid:246)rste(cid:229)else f(cid:246)r vetenskap och forskning i samh(cid:228)llet f(cid:246)r att skapa ett klimat som (cid:228)r gynnsamt f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling, i synnerhet n(cid:228)r det g(cid:228)l- ler de verksamhetsomr(cid:229)den som genomf(cid:246)rs inom gemenskapens ramprogram. Vetenskaplig verksamhet och forskning kan endast b(cid:228)ra frukt och ha den positiva verkan som f(cid:246)rv(cid:228)ntas om medborgarna utvecklar en grundl(cid:228)ggande f(cid:246)rst(cid:229)else f(cid:246)r vetenskap och vetenskapliga fr(cid:229)gor och f(cid:229)r en allm(cid:228)nt positiv bild av de ber(cid:246)rda verksamheterna och deras resultat. I m(cid:246)jligaste m(cid:229)n skall (cid:229)tg(cid:228)rderna bygga vidare p(cid:229) och komplettera nationella (cid:229)tg(cid:228)rder. Vetenskapskonferenser p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) Vetenskapskonferenser p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) kommer att bidra till forskningens utveckling genom utbyte och genom att skapa villkor f(cid:246)r erfarna forskare, som st(cid:229)r l(cid:228)ngst fram i den vetenskapliga och tekniska utvecklingen att (cid:246)verf(cid:246)ra sina kunskaper och erfarenheter till den yngre generationen. Dessa veten- skapskonferenser kommer ocks(cid:229) att bilda en ram inom vilken de forskare fr(cid:229)n gemenskapen som (cid:228)r verksamma i tredje land kan bygga upp eller uppr(cid:228)tth(cid:229)lla kontakter och vetenskapliga relationer med kolleger i Europa. Vetenskapskonferenser kan organiseras som Europakonferenser, Europakurser, Europaseminarier eller Europasommarkurser. Det kommer i allm(cid:228)nhet att r(cid:246)ra sig om mindre sammankomster. St(cid:246)rre sam- mankomster kan ges st(cid:246)d f(cid:246)r att underl(cid:228)tta yngre forskares deltagande. Mindre traditionella former av vetenskapskonferenser, t. ex. elektroniska konferenser, skall ocks(cid:229) st(cid:246)djas. Vetenskapskonferenser kom- mer att anordnas inom alla omr(cid:229)den av vetenskaplig forskning i (cid:228)mnen som v(cid:228)ljs fritt av forskarna sj(cid:228)lva. Utm(cid:228)rkelser f(cid:246)r forskning p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) Dessa utm(cid:228)rkelser skall ge de forskare som framg(cid:229)ngsrikt har uppn(cid:229)tt vetenskapliga eller tekniska resultat genom europeisk samarbetsforskning offentligt erk(cid:228)nnande och lyfta fram den. Utm(cid:228)rkelser till ungdomar som redan har gjort betydande vetenskapliga insatser under sina gymnasie- eller h(cid:246)gskole- studier, skall motivera dessa att forts(cid:228)tta sina insatser f(cid:246)r Europas vetenskapliga och tekniska framtid samt uppmuntra andra i samma (cid:229)ldersgrupp till ett aktivt intresse f(cid:246)r vetenskap och forskning. F(cid:246)ljande utm(cid:228)rkelser planeras: Descartes-priset f(cid:246)r utomordentliga vetenskapliga och tekniska insatser inom ramen f(cid:246)r europeisk samarbetsforskning, ett pris f(cid:246)r studerande vid europeiska institutioner f(cid:246)r h(cid:246)gre utbildning som har utvecklat originella vetenskapliga ide´er eller begrepp inom omr(cid:229)den av bety- delse f(cid:246)r den europeiska vetenskapens utveckling, Europeiska unionens t(cid:228)vling f(cid:246)r unga naturvetare f(cid:246)r vetenskapliga beg(cid:229)vningar i (cid:229)ldern 15–20 (cid:229)r. Denna t(cid:228)vling skall kombineras med l(cid:228)mpliga aktivi- teter f(cid:246)r att (cid:246)ka allm(cid:228)nhetens medvetenhet. (cid:138)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att (cid:246)ka allm(cid:228)nhetens medvetenhet Huvudm(cid:229)let skall vara att (cid:246)ka allm(cid:228)nhetens medvetenhet om vetenskaplig verksamhet och teknisk utveckling, i synnerhet verksamhet som genomf(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r de europeiska forskningsprogram- men, och p(cid:229) detta s(cid:228)tt (cid:246)verbrygga klyftan mellan den europeiska vetenskapen och allm(cid:228)nheten. Detta b(cid:246)r bidra till att (cid:246)ka de europeiska medborgarnas f(cid:246)rst(cid:229)else s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)r den positiva inverkan som veten- 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/115 skap och teknik har p(cid:229) deras dagliga liv som f(cid:246)r forskningens och den tekniska utvecklingens begr(cid:228)ns- ningar och m(cid:246)jliga konsekvenser. Verksamheten skall ocks(cid:229) syfta till att (cid:246)ka forskarnas medvetenhet om de fr(cid:229)gor och (cid:228)mnen som (cid:228)r angel(cid:228)gna f(cid:246)r allm(cid:228)nheten. Gemenskapens st(cid:246)d skall ges f(cid:246)r att fr(cid:228)mja arbetet i europeiska n(cid:228)tverk och ett utbyte av b(cid:228)sta meto- der mellan framg(cid:229)ngsrika projekt och initiativ p(cid:229) nationell och regional niv(cid:229), f(cid:246)r att arrangera regel- bundna m(cid:246)ten mellan forskare och informat(cid:246)rer med vetenskaplig inriktning, f(cid:246)r att fr(cid:228)mja kvinnors deltagande i forskning, f(cid:246)r att st(cid:246)dja anordnandet av en europeisk vetenskaplig och teknisk vecka som skall visa gemensamma och samordnade europeiska insatser inom forskning och vetenskap, samt f(cid:246)r att med hj(cid:228)lp av elektroniska n(cid:228)tverk och andra l(cid:228)mpliga metoder tillhandah(cid:229)lla information om aktu- ella vetenskapliga och tekniska fr(cid:229)gor p(cid:229) ett spr(cid:229)k som kan f(cid:246)rst(cid:229)s av en vetenskapligt intresserad lekman. B. Nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd: Att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den socioekonomiska kunskapsbasen Europeiska unionen h(cid:228)mtar sin styrka b(cid:229)de fr(cid:229)n medlemsstaternas sociala och kulturella m(cid:229)ngfald och fr(cid:229)n deras likartade erfarenheter och gemensamma v(cid:228)rderingar. Gemenskapen har dessutom en stark forskningstradition inom samh(cid:228)llsvetenskap, ekonomi och humaniora, som m(cid:229)ste mobiliseras f(cid:246)r att identifiera dagens och framtidens ekonomiska och samh(cid:228)lleliga tendenser och krav och (cid:246)ka gemenska- pens konkurrenskraft och medborgarnas livskvalitet. Under en period av allt st(cid:246)rre utmaningar i form av exempelvis oacceptabla arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229)er, en (cid:229)ld- rande befolkning, globalisering av ekonomierna, (cid:246)kade or(cid:228)ttvisor och en relativt sett sjunkande andel av v(cid:228)rldsekonomin, m(cid:229)ste det europeiska samh(cid:228)llet f(cid:246)r(cid:228)ndras om man skall kunna (cid:229)stadkomma en h(cid:229)llbar socioekonomisk utveckling och (cid:246)kad livskvalitet f(cid:246)r samtliga medborgare, med en bibeh(cid:229)llen eller f(cid:246)rb(cid:228)ttrad st(cid:228)llning i den globala konkurrensen. Samh(cid:228)llsvetenskaperna m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r ha f(cid:246)rm(cid:229)gan att anta dessa utmaningar och (cid:246)verbrygga nationella gr(cid:228)nser genom att f(cid:246)rst(cid:228)rka det inb(cid:246)rdes sam- arbetet och (cid:246)ka den analytiska f(cid:246)rm(cid:229)gan och d(cid:228)rigenom st(cid:246)dja beslutsfattandet. Sj(cid:228)lva den europeiska integrationsprocessen har dessutom gett upphov till ett nytt studieobjekt – det europeiska samh(cid:228)llet – som (cid:228)r n(cid:229)got mer (cid:228)n bara summan av sina best(cid:229)ndsdelar men (cid:228)nd(cid:229) tydligt beroende av dessa. M(cid:229)let f(cid:246)r denna nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r att (cid:246)ka v(cid:229)r f(cid:246)rst(cid:229)else av de strukturella f(cid:246)r(cid:228)ndringar som sker i det europeiska samh(cid:228)llet, i syfte att fastst(cid:228)lla metoder f(cid:246)r att hantera dessa f(cid:246)r(cid:228)ndringar och f(cid:229) Europas medborgare att engagera sig mer aktivt i skapandet av den egna framtiden. F(cid:246)r detta kr(cid:228)vs en analys av de viktigaste tendenserna bakom f(cid:246)r(cid:228)ndringarna och av f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan teknik, syssels(cid:228)ttning och samh(cid:228)lle, den nya teknikens inverkan p(cid:229) arbetsvillkoren, en omv(cid:228)rdering av mekanismerna f(cid:246)r deltagande i kollektiva insatser p(cid:229) alla styrelseniv(cid:229)er, samt utarbetande av nya utvecklingsstrategier som stimulerar tillv(cid:228)xt, syssels(cid:228)ttning och ekonomisk och social sammanh(cid:229)llning. Denna nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd omfattar ett antal (cid:228)mnen f(cid:246)rbundna med de allm(cid:228)nna m(cid:229)len f(cid:246)r ramprogrammet. Syftet (cid:228)r att definiera basen f(cid:246)r en samh(cid:228)llelig, ekonomisk och kulturell utveckling som genererar sys- sels(cid:228)ttning och f(cid:246)r skapandet av ett europeiskt kunskapssamh(cid:228)lle. Dessa (cid:228)mnen b(cid:246)r inte betraktas iso- lerat utan som integrerade delar av en (cid:246)vergripande och helt(cid:228)ckande ram. St(cid:246)det syftar till att utveckla en begreppsm(cid:228)ssig f(cid:246)rst(cid:229)else av de ovan beskrivna processerna, uppbyggd p(cid:229) empirisk och j(cid:228)mf(cid:246)rande forskning och framtidsforskning, inbegripet utveckling och samordning av data- och indikatorsystem samt uppr(cid:228)ttandet av en gemensam forskningsinfrastruktur. Denna verksam- het kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att bidra till goda kunskaper om de utmaningar som Europa st(cid:229)r inf(cid:246)r, om deras viktigaste konsekvenser och metoderna f(cid:246)r att hantera dem, som underlag f(cid:246)r politiska beslut. Samh(cid:228)llstendenser och strukturella f(cid:246)r(cid:228)ndringar Mot bakgrund av omfattande strukturella, demografiska och sociala f(cid:246)r(cid:228)ndringar (cid:228)r syftet med forsk- ningen inom detta tema att klarg(cid:246)ra de komplexa sambanden mellan samh(cid:228)llstendenser, de m(cid:246)jligheter som erbjuds varje individ, f(cid:246)r(cid:228)ndringar i familjestrukturer, ekonomiska f(cid:246)r(cid:228)ndringar, arbetsmarknads- institutioner, kulturella m(cid:246)nster och v(cid:228)rdesystem, med beaktande av Europas regionala m(cid:229)ngfald. Ana- lysen skall (cid:228)ven omfatta s(cid:229)dana fenomen som fr(cid:228)mlingsfientlighet, rasism och migration. Uppm(cid:228)rk- samhet skall (cid:228)gnas (cid:229)t inverkan p(cid:229) den ekonomiska utvecklingen, den sociala integrationen, det sociala skyddet och faktorer som g(cid:228)ller bristande j(cid:228)mst(cid:228)lldhet p(cid:229) det sociala planet och diskriminering. L 64/116 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 Studier av denna samverkan b(cid:246)r ge en (cid:246)kad f(cid:246)rst(cid:229)else av de f(cid:246)r(cid:228)ndrade m(cid:246)nstren n(cid:228)r det g(cid:228)ller arbets- liv och tidsutnyttjande, av till(cid:228)mpningen av nya slag av atypisk arbete och deltidsarbete eller tillf(cid:228)lligt arbete, av hur utbildning under m(cid:228)nniskors hela livstid kan f(cid:246)rbereda dem f(cid:246)r f(cid:246)r(cid:228)ndringar i omgiv- ningen och (cid:246)ka kunskapen om j(cid:228)mst(cid:228)lldhetsfr(cid:229)gor i det europeiska samh(cid:228)llet. Forskningen skall erbjuda en gedigen kunskapsbas och bidra till att utarbeta och utveckla l(cid:228)mplig europeisk politik. Teknik, samh(cid:228)lle och syssels(cid:228)ttning Forskningen inom detta tema syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra insikten om det (cid:246)msesidiga beroende och den integration som pr(cid:228)glar f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan teknik och samh(cid:228)lle samt att bidra till en integrerad stra- tegi f(cid:246)r planering och utveckling. Det (cid:228)r numera accepterat att det finns ett behov av att integrera sam- h(cid:228)lls- och milj(cid:246)fr(cid:229)gor samt institutionella fr(cid:229)gor i den tekniska utvecklingsprocessen, men de m(cid:246)jliga alternativen varierar mellan olika typer av teknik samt med tekniktypernas utvecklingsgrad och sprid- ning i samh(cid:228)llet. Forskningen skall omfatta metoder f(cid:246)r interaktion mellan de olika ber(cid:246)rda akt(cid:246)rerna – leverant(cid:246)rer, anv(cid:228)ndare, r(cid:229)dgivande organ, beslutsfattare och offentliga myndigheter. Det f(cid:246)rv(cid:228)ntas att detta forskningsarbete skall leda till (cid:246)kade insikter om anv(cid:228)ndningen och effekterna av teknik inom olika socioekonomiska, territoriella, institutionella, politiska och kulturella sammanhang inom Europe- iska unionen. Forskningen skall ocks(cid:229) behandla den offentliga sektorns roll i innovationsprocessen samt hur myndigheter samarbetar med andra parter. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan teknik och syssels(cid:228)ttning kommer att studeras, s(cid:228)rskilt ny informations- och kom- munikationsteknik och de nya organisationsformerna f(cid:246)r produktion och arbete, inbegripet nytill- komna yrken, syssels(cid:228)ttningstillf(cid:228)llenas geografiska placering samt f(cid:246)r(cid:228)ndringarna i arbetsvillkor och arbetskraftens kompetens. Forskning skall ocks(cid:229) bedrivas om innovationens roll i utbildningen, om begreppet livsl(cid:229)ngt l(cid:228)rande och om hur utbildning kan stimulera innovation, samt fr(cid:228)mja syssels(cid:228)tt- ning, social integration och lika m(cid:246)jligheter. Styre och medborgarskap I samband med den europeiska integrationsprocessen finns det ett behov av att omv(cid:228)rdera den roll som olika niv(cid:229)er av styre har i Europa (lokal, regional, nationell och (cid:246)verstatlig niv(cid:229)). Syftet (cid:228)r att analysera kopplingen mellan ansvar och redovisningsskyldighet p(cid:229) alla niv(cid:229)er samt dessa faktorers fak- tiska m(cid:246)jlighet att f(cid:246)rorsaka f(cid:246)r(cid:228)ndringar och samtidigt l(cid:228)mna utrymme f(cid:246)r att utveckla mekanismer f(cid:246)r dialog, samr(cid:229)d och beslutsfattande i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett effektivt samarbete mellan samtliga ber(cid:246)rda akt(cid:246)rer. Forskningen skall utreda i vilken grad de olika formerna av ekonomisk och social reglering i Europa (cid:228)r en f(cid:246)ljd av en s(cid:228)rskild socioinstitutionell och kulturell struktur, s(cid:229) att b(cid:228)ttre strategier f(cid:246)r den europe- iska integrationen kan utvecklas. Forskningen skall behandla b(cid:229)de reglering genom offentliga myndig- heter och privata initiativ och strukturer s(cid:229)som politiska partier, grupper som f(cid:246)retr(cid:228)der allm(cid:228)nintres- sen och arbetsmarknadens parter. Unders(cid:246)kningen av de offentliga myndigheternas roll skall (cid:228)ven omfatta en omv(cid:228)rdering av deras uppgifter och av begreppen ”allm(cid:228)nhetens tj(cid:228)nst” och ”allm(cid:228)nintres- se”. H(cid:228)r kommer analysen av v(cid:228)lf(cid:228)rdssystemens utveckling att utg(cid:246)ra en v(cid:228)sentlig best(cid:229)ndsdel. I dessa analyser av styre skall (cid:228)ven begreppet politisk, ekonomisk och social makt beaktas. Analyserna skall (cid:229)tf(cid:246)ljas av en studie av begreppet medborgarskap i Europa och de olika typer av och system f(cid:246)r medborgarnas delaktighet samt olika regleringstyper och regleringssystem som de ger upp- hov till. Forskningen skall (cid:228)ven omfatta en analys av hur de olika faktorer som ing(cid:229)r i begreppet kul- tur (traditioner, spr(cid:229)k, historia, kulturarv, religion, migration) och utbildningsmodeller p(cid:229)verkar utvecklingen av v(cid:228)rderingar. I f(cid:246)rekommande fall kan en analys p(cid:229) individniv(cid:229) komplettera forsk- ningen p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Mediernas roll i en global ekonomi d(cid:228)r audiovisuella kulturprodukter blir allt vanligare skall ocks(cid:229) unders(cid:246)kas. Analyserna skall behandla det (cid:246)msesidiga f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan styre och medborgarskap. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/117 Nya utvecklingsmodeller som fr(cid:228)mjar tillv(cid:228)xt och syssels(cid:228)ttning Detta framtida arbete kommer att utg(cid:246)ra en str(cid:228)van att utforska nya h(cid:229)llbara utvecklingsmodeller f(cid:246)r att fr(cid:228)mja tillv(cid:228)xt, skapande av syssels(cid:228)ttning, lika m(cid:246)jligheter, minskning av skillnaderna i j(cid:228)mst(cid:228)lld- het och h(cid:246)jd livskvalitet. Man skall unders(cid:246)ka dynamiken hos skapande och f(cid:246)rdelning av v(cid:228)lst(cid:229)nd samt den offentliga sektorns roll i detta sammanhang i en global ekonomi som domineras av immateri- ella tillg(cid:229)ngar och tj(cid:228)nster. Detta kommer att inbegripa utarbetandet av indikatorer och metoder f(cid:246)r att bed(cid:246)ma det sociala och ekonomiska merv(cid:228)rdet hos de olika produktionsmodellerna, identifiera olika konkurrensfaktorer, inbegripet humankapital, samt beskriva de olika politiska riktlinjer som med h(cid:228)nsyn till Europas regionala m(cid:229)ngfald (cid:228)r b(cid:228)st l(cid:228)mpade f(cid:246)r Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det och f(cid:246)r Europas utveckling i de v(cid:228)rldsekonomiska f(cid:246)rbindelserna. Forskningen skall koncentreras till analyser av s(cid:229)dana fr(cid:229)gor som nya organisationsformer, nya arbets- och anst(cid:228)llningsformer, inbegripet den (cid:228)ldre befolkningens arbetspotential, metoder f(cid:246)r att m(cid:246)ta den (cid:246)kande efterfr(cid:229)gan p(cid:229) tj(cid:228)nster, utveckling av icke vinstdrivande inb(cid:246)rdes st(cid:246)dverksamhet och nya for- mer av samarbete mellan socioekonomiska parter. Socioekonomiska och demografiska olikheter i Europa samt utvecklingsmodellernas inverkan p(cid:229) den ekonomiska och sociala sammanh(cid:229)llningen skall ing(cid:229) i analysen. C. St(cid:246)d till utvecklingen av en politik f(cid:246)r vetenskap och teknik i Europa F(cid:246)r att fullg(cid:246)ra de uppgifter inom forsknings- och innovationsomr(cid:229)det som enligt f(cid:246)rdraget (cid:229)ligger Europeiska unionen m(cid:229)ste denna (cid:246)ka sin f(cid:246)rm(cid:229)ga att f(cid:246)regripa det som st(cid:229)r p(cid:229) spel f(cid:246)r Europa inom vetenskap och teknik genom ett effektivare utnyttjande av de tillg(cid:228)ngliga resurserna inom detta omr(cid:229)- de. Utvecklingen av nationell och europeisk politik f(cid:246)r vetenskap och teknik f(cid:246)reg(cid:229)s av ett omfattande forskningsarbete och av studier och utveckling av indikatorer. Den otillr(cid:228)ckliga samverkan mellan de mycket olikartade nationella inriktningarna samt komplexiteten och den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande dimension som i m(cid:229)nga fall pr(cid:228)glar de fr(cid:229)gor som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r arbetet inneb(cid:228)r att det beh(cid:246)vs arbete i n(cid:228)tverk samt sammanst(cid:228)llning av och ett samordnat arbete med resultaten inom gemenskapen om vissa huvud- fr(cid:229)gor skall kunna belysas i god tid. Som st(cid:246)d till utvecklingen av den s(cid:228)rskilda bas f(cid:246)r kunskap om policyfr(cid:229)gor n(cid:228)r det g(cid:228)ller vetenskap och teknik som beslutsfattare p(cid:229) b(cid:229)de nationell och europeisk niv(cid:229) beh(cid:246)ver erbjuds genom denna verk- samhet en flexibel, strategisk tj(cid:228)nst f(cid:246)r insamling av underr(cid:228)ttelser, sammanst(cid:228)llning och utv(cid:228)rdering. Avsikten (cid:228)r att verksamheten genom att st(cid:246)dja och komplettera den verksamhet som vidtas p(cid:229) natio- nell och internationell niv(cid:229) skall fr(cid:228)mja ett utbyte av information och erfarenheter mellan beslutsfattare och forskare samt m(cid:246)jligg(cid:246)ra ett b(cid:228)ttre utnyttjande av kunskapen. Strategisk analys av s(cid:228)rskilda politiska fr(cid:229)gor Denna (cid:229)tg(cid:228)rd r(cid:246)r st(cid:246)d till det arbete med analys och sammanst(cid:228)llning som skall utf(cid:246)ras n(cid:228)r det g(cid:228)ller ett begr(cid:228)nsat antal specifika fr(cid:229)gor inom politiken f(cid:246)r vetenskap och teknik. Detta arbete skall genom- f(cid:246)ras av expertgrupper fr(cid:229)n specialiserade nationella och internationella organisationer och omfatta studier, seminarier och konferenser. De skall ocks(cid:229) vara en k(cid:228)lla f(cid:246)r vetenskaplig r(cid:229)dgivning till beslutsfattare. Vilka fr(cid:229)gor som skall behandlas skall avg(cid:246)ras av beslutsfattarna och de (cid:246)vriga akt(cid:246)- rerna som har att g(cid:246)ra med politiken f(cid:246)r vetenskap och teknik inom f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: — Fr(cid:229)gor f(cid:246)rbundna med hur politiken p(cid:229) vetenskaps- och teknikomr(cid:229)det p(cid:229)verkas av de utmaningar som uppst(cid:229)r genom vetenskapliga och tekniska f(cid:246)r(cid:228)ndringar, globalisering, samh(cid:228)llsutveckling, nya former f(cid:246)r konkurrens och samarbete mellan f(cid:246)retag, skapande av syssels(cid:228)ttningstillf(cid:228)llen samt till- v(cid:228)xt p(cid:229) ett s(cid:228)tt som tar h(cid:228)nsyn till milj(cid:246)krav och bidrar till den sociala sammanh(cid:229)llningen. — Fr(cid:229)gor som r(cid:246)r hur m(cid:229)len och prioriteringarna f(cid:246)r denna politik samt instrumenten f(cid:246)r dess genomf(cid:246)rande g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att bem(cid:228)stra dem och analys av deras socioekonomiska effekter. L 64/118 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 Gemensam bas med indikatorer f(cid:246)r vetenskap, teknik och innovation F(cid:246)r att utforma, samordna och bed(cid:246)ma de europeiska FoTUD-strategierna m(cid:229)ste det finnas tillg(cid:229)ng till indikatorer som (cid:228)r relevanta och j(cid:228)mf(cid:246)rbara p(cid:229) olika niv(cid:229)er (nationell, regional, europeisk och global niv(cid:229)), inbegripet indikatorer som m(cid:228)ter framstegen p(cid:229) v(cid:228)gen mot en h(cid:229)llbar utveckling. Denna andra typ av verksamhet, som utf(cid:246)rs tillsammans med statistikkontoret och de ber(cid:246)rda enheterna inom kom- missionen samt i samarbete med de specialiserade instituten i Europa, b(cid:246)r gradvis leda till utarbetande av en gemensam europeisk bas med indikatorer f(cid:246)r vetenskap, teknik och innovation. Det g(cid:228)ller att samordna och finansiera det arbete som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att sammanst(cid:228)lla relevant statistik och nya indikatorer som omfattar unionen och de viktigaste tredje l(cid:228)nderna. P(cid:229) detta s(cid:228)tt kommer det att bli m(cid:246)jligt att ge ber(cid:246)rda myndigheter i medlemsstaterna, de europeiska och nationella parlamentets utv(cid:228)rderingsorgan, kommissionen samt alla (cid:246)vriga ber(cid:246)rda parter tillg(cid:229)ng till en sammanh(cid:229)llen upp- s(cid:228)ttning data, som (cid:246)verf(cid:246)rs elektroniskt, och med de tj(cid:228)nster som kr(cid:228)vs f(cid:246)r behandling, analys och r(cid:228)tt anv(cid:228)ndning. 2. SAMPSEL MED LIKNANDE (cid:138)TG(cid:190)RDER INOM ANDRA VERKSAMHETSOMR(cid:138)DEN I RAMPROGRAMMET En av programmets viktigaste funktioner (cid:228)r att samordna och st(cid:246)dja relevanta verksamhetsomr(cid:229)den i hela ramprogrammet, i synnerhet utbildning av forskare, st(cid:246)d till forskningsinfrastruktur och gemen- skapsforskningens (cid:246)vergripande socioekonomiska dimension. Den (cid:246)vergripande socioekonomiska forskningsdimensionen inom de vertikala tematiska programmen g(cid:246)r samordning till en viktig faktor f(cid:246)r att ramprogrammet skall bli framg(cid:229)ngsrikt. Mer specifikt skall detta ske enligt f(cid:246)ljande: — Marie Curie-stipendierna: Dessa stipendier skulle (cid:228)ven kunna delas ut inom ramen f(cid:246)r de tematiska programmen. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla enhetligheten skall gemensamma regler g(cid:228)lla betr(cid:228)ffande kvalifika- tionskrav, metoder f(cid:246)r genomf(cid:246)randet samt r(cid:228)ttsliga och finansiella best(cid:228)mmelser, och en enda punkt skall inr(cid:228)ttas f(cid:246)r inl(cid:228)mning av f(cid:246)rslag. — De huvudsakliga forskningsinfrastrukturerna: Enhetlighet och komplementaritet i strategin i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till relevanta (cid:229)tg(cid:228)rder inom andra s(cid:228)rskilda program skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas. — Socioekonomisk forskning: Samordning skall uppn(cid:229)s genom deltagande i utarbetandet av arbets- programmen, st(cid:246)d till skapande av l(cid:228)mpliga utv(cid:228)rderingsmekanismer, s(cid:228)rskilt genom medverkan av socioekonomiska forskare, och insamling och spridning av relevant information f(cid:246)r att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla att den socioekonomiska dimensionen genomg(cid:229)ende beaktas i de s(cid:228)rskilda programmen. — Verksamhet f(cid:246)r att st(cid:246)dja utvecklingen av politiken f(cid:246)r vetenskap och teknik i Europa: Enhetlighet och komplementaritet i f(cid:246)rh(cid:229)llande till (cid:229)tg(cid:228)rderna inom de andra s(cid:228)rskilda programmen skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas genom samordning, anv(cid:228)ndning av harmoniserade instrument (exempelvis policyinrik- tade teman(cid:228)tverk och expertpaneler) och ett gemensamt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt f(cid:246)r spridningen av resul- tat (exempelvis publikationer, seminarier och konferenser). 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/119 BILAGA III S(cid:190)RSKILDA REGLER F(cid:214)R GENOMF(cid:214)RANDE AV PROGRAMMET Det s(cid:228)rskilda programmet skall genomf(cid:246)ras med hj(cid:228)lp av de indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder som fastst(cid:228)lls i bilagorna II och IV till det femte ramprogrammet. Dessutom skall f(cid:246)ljande s(cid:228)rskilda villkor f(cid:246)r detta program g(cid:228)lla: 1. S(cid:190)RSKILDA VILLKOR St(cid:246)d till utbildning och r(cid:246)rlighet f(cid:246)r forskare N(cid:228)tverk f(cid:246)r forskningsutbildning I ett n(cid:228)tverk f(cid:246)r forskningsutbildning skall normalt ing(cid:229) minst fem av varandra oberoende juridiska personer fr(cid:229)n minst tre medlemsstater eller associerade stater. Gemenskapens bidrag skall t(cid:228)cka h(cid:246)gst 100 % av de extra st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnader som (cid:228)r f(cid:246)r- bundna med tempor(cid:228)r anst(cid:228)llning av unga forskare p(cid:229) doktorand- eller doktorsniv(cid:229), samt med sam- ordningen av det gemensamma projekt som n(cid:228)tverket (cid:228)r uppbyggt kring. Den maximala finansieringen av ett n(cid:228)tverk som helhet skall motsvara kostnaden f(cid:246)r att anst(cid:228)lla en ung forskare hos varje sam- arbetspartner i n(cid:228)tverket och ge ett bidrag till kostnaderna f(cid:246)r att samordna projektet. Minst 60 % av finansieringen f(cid:246)r varje n(cid:228)tverk skall avs(cid:228)ttas till kostnaderna f(cid:246)r anst(cid:228)llning av unga forskare. Gemenskapsst(cid:246)d kommer normalt inte att beviljas f(cid:246)r ink(cid:246)p av varaktig utrustning eller f(cid:246)r att finan- siera sj(cid:228)lva forskningen. Systemet med Marie Curie-stipendier Endast juridiska personer och internationella organisationer etablerade i en medlemsstat eller en asso- cierad stat har r(cid:228)tt att delta som v(cid:228)rdinstitutioner. F(cid:246)r att ha r(cid:228)tt att delta i systemet med Marie Curie-stipendier m(cid:229)ste forskare tillh(cid:246)ra n(cid:229)gon av de tre kategorier som anges i bilaga II till detta program. De m(cid:229)ste vara medborgare i en medlemsstat eller en associerad stat eller ha varit bosatta i gemenskapen under (cid:229)tminstone de senaste fem (cid:229)ren (1). Forskningen skall bedrivas i ett annat land (cid:228)n det land d(cid:228)r stipendiaten (cid:228)r medborgare eller senast varit verksam. Undantag skall dock till(cid:228)mpas, n(cid:228)r kunskap och teknik skall (cid:246)verf(cid:246)ras till de minst gynnade regionerna, f(cid:246)r f(cid:246)ljande kategorier: — (cid:138)terv(cid:228)ndarbidrag till individuella stipendiater. — Erfarna forskare om forskningen bedrivs i ett annat land (cid:228)n det d(cid:228)r denne (cid:228)r etablerad vid en forskningsinstitution. I n d i v i d u e l l a M a r i e C u r i e - s t i p e n d i e r Ans(cid:246)kan om individuella stipendier skall g(cid:246)ras gemensamt av s(cid:246)kanden och v(cid:228)rdinstitutionen. Stipen- diaterna skall v(cid:228)ljas ut av kommissionen p(cid:229) grundval av de kriterier som anges i bilaga IV i detta pro- gram. Stipendiet skall betalas ut till v(cid:228)rdinstitutionen i enlighet med bilaga IV till femte ramprogrammet. Sti- pendiebeloppet skall fastst(cid:228)llas f(cid:246)r varje medlemsstat och associerad stat med beaktande av b(cid:229)de Marie (1) De personer som s(cid:246)ker Marie Curie-stipendier skall se till att de uppfyller kraven f(cid:246)r invandring och visering i den medlemsstat eller associerad stat d(cid:228)r de har f(cid:246)r avsikt att utnyttja stipendiet. L 64/120 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 Curie-stipendiaternas h(cid:246)ga kompetensniv(cid:229) och den allm(cid:228)nna situationen f(cid:246)r forskare p(cid:229) motsvarande niv(cid:229) i v(cid:228)rdlandet och rimliga kostnader f(cid:246)r social trygghet skall t(cid:228)ckas. Varje v(cid:228)rdinstitution skall s(cid:246)rja f(cid:246)r att stipendiaten omfattas av det sociala trygghetssystem som till(cid:228)m- pas f(cid:246)r arbetstagare i den ber(cid:246)rda medlemsstaten eller associerade staten eller av ett socialf(cid:246)rs(cid:228)krings- system som ger ett (cid:229)tminstone j(cid:228)mf(cid:246)rbart skydd n(cid:228)r det g(cid:228)ller ers(cid:228)ttningsniv(cid:229)er och omfattning. M a r i e C u r i e - g (cid:228) s t s t i p e n d i e r i n o m i n d u s t r i n V(cid:228)rdinstitutionerna skall v(cid:228)ljas ut av kommissionen p(cid:229) grundval av de kriterier som anges i bilaga IV till detta program. D(cid:228)refter skall stipendiaterna v(cid:228)ljas ut av v(cid:228)rdinstitutionerna. Kommissionen skall fastst(cid:228)lla detaljerade kriterier f(cid:246)r i synnerhet meriter och lika m(cid:246)jligheter, som v(cid:228)rdinstitutionen skall till(cid:228)mpa vid urvalet av stipendiater. De utvalda stipendiaterna m(cid:229)ste godk(cid:228)nnas av kommissionen innan de erbjuds stipendiatkontrakt. Samfinansiering genom gemenskapen och v(cid:228)rdinstitutionen skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r v(cid:228)rdinstitutionen att finansiera forskarstuderande och unga forskare med n(cid:246)dv(cid:228)ndig forskningserfarenhet. M a r i e C u r i e - g (cid:228) s t s t i p e n d i e r f (cid:246) r u t v e c k l i n g V(cid:228)rdinstitutionerna skall v(cid:228)ljas ut av kommissionen p(cid:229) grundval av de kriterier som anges i bilaga IV i detta program. D(cid:228)refter skall stipendiaterna v(cid:228)ljas ut av v(cid:228)rdinstitutionen. Kommissionen skall fast- st(cid:228)lla detaljerade kriterier f(cid:246)r i synnerhet meriter och lika m(cid:246)jligheter, som v(cid:228)rdinstitutionen skall till- l(cid:228)mpa vid urvalet av stipendiater. Stipendiaterna m(cid:229)ste godk(cid:228)nnas av kommissionen innan de erbjuds stipendiatkontrakt. Gemenskapsfinansiering skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r v(cid:228)rdinstitutionen att ge st(cid:246)d till unga forskare med n(cid:246)dv(cid:228)ndigt forskningserfarenhet. M a r i e C u r i e - s t i p e n d i e r f (cid:246) r e r f a r n a f o r s k a r e Ans(cid:246)kningar om stipendier f(cid:246)r erfarna forskare skall g(cid:246)ras gemensamt av den s(cid:246)kande och v(cid:228)rdinstitu- tionen. De erfarna forskarna v(cid:228)ljs ut av kommissionen p(cid:229) grundval av de kriterier som anges i bilaga IV till detta program. Gemenskapsfinansiering skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r v(cid:228)rdinstitutionen att ge st(cid:246)d till en erfaren forskare. V i s t e l s e r v i d M a r i e C u r i e - u t b i l d n i n g s i n s t i t u t i o n e r En utbildningsinstitution (cid:228)r en tydligt avgr(cid:228)nsad del av en forskningsorganisation, s(cid:229)som en forsk- ningsgrupp eller med varandra f(cid:246)rbundna forskningsgrupper. Utbildningsinstitutionen m(cid:229)ste vara inter- nationellt erk(cid:228)nd inom sitt s(cid:228)rskilda omr(cid:229)de och ha dokumenterad erfarenhet av doktorandutbildning, i synnerhet utbildning p(cid:229) forskarniv(cid:229) av studenter fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder. Som t(cid:228)nkbara utbildningsinstitu- tioner betraktas dessutom organisat(cid:246)rer av internationell doktorandutbildning inom ramen f(cid:246)r ett for- mellt samarbete mellan deltagande organisationer i olika l(cid:228)nder som kommer till uttryck i vissa gemen- samma krav f(cid:246)r att upn(cid:229) doktorsgraden. Utbildningsinstitutionerna skall v(cid:228)ljas ut av kommissionen p(cid:229) grundval av de kriterier som anges i bilaga IV till detta program. D(cid:228)refter skall de unga forskarna v(cid:228)ljas ut av utbildningsinstitutionen. Kommissionen skall fastst(cid:228)lla detaljerade kriterier f(cid:246)r i synnerhet meriter och lika m(cid:246)jligheter, som v(cid:228)rdf(cid:246)retagen skall till(cid:228)mpa vid urvalet av stipendiater. Stipendiaterna skall godk(cid:228)nnas av kommissio- nen innan de erbjuds stipendiatkontrakt. De unga forskarna m(cid:229)ste bedriva doktorandstudier i ett annat land (cid:228)n det d(cid:228)r v(cid:228)rdinstitutionen (cid:228)r bel(cid:228)gen och studierna skall ing(cid:229) i ett (cid:228)mnesomr(cid:229)de som ligger n(cid:228)ra utbildningsinstitutionens. Den utbildningsperiod som de unga forskarna tillbringar vid utbildningsinstitutionen m(cid:229)ste utg(cid:246)ra en inte- grerad del i doktorandstudierna. Gemenskapsfinansiering skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r utbildningsinstitutionen att finansiera korta vistelser p(cid:229) h(cid:246)gst ett akademiskt (cid:229)r f(cid:246)r unga forskare. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/121 Att f(cid:246)rst(cid:228)rka tillg(cid:229)ngen till forskningens infrastrukturer Tillg(cid:229)ng (cid:246)ver gr(cid:228)nserna till viktiga forskningsinfrastrukturer Deltagarna i denna (cid:229)tg(cid:228)rd kommer att utg(cid:246)ras av juridiska personer som driver stora forskningsinfra- strukturer. Internationella organisationer som driver stora forskningsinfrastrukturer i medlemsstaterna eller i associerade stater f(cid:229)r i undantagsfall delta med finansiering fr(cid:229)n programmet, f(cid:246)rutsatt att den tillg(cid:229)ng som finansieras av programmet b(cid:229)de utg(cid:246)r ett komplement till den ber(cid:246)rda organisationens egentliga uppgift och inte kan f(cid:229) st(cid:246)d fr(cid:229)n organisationens egna finansiella resurser. Det (cid:228)r meningen att gemenskapsfinansieringen skall t(cid:228)cka 100 % av kostnaderna f(cid:246)r resor och uppe- h(cid:228)lle f(cid:246)r studiebes(cid:246)k vid infrastrukturen f(cid:246)r forskarteam verksamma i andra medlemsstater eller asso- cierade stater (cid:228)n den d(cid:228)r den som (cid:228)ger eller driver anl(cid:228)ggningen befinner sig. Gemenskapsfinansiering skall ocks(cid:229) t(cid:228)cka h(cid:246)gst 100 % av de st(cid:246)dber(cid:228)ttigande till(cid:228)ggskostnaderna f(cid:246)r att ge forskarteam till- g(cid:229)ng till infrastrukturen; s(cid:229)dana kostnader skall ber(cid:228)knas antingen p(cid:229) grundval av en anv(cid:228)nderavgift per enhet, som f(cid:246)rhandlas fram med de enskilda infrastrukturoperat(cid:246)rerna och (cid:228)r beroende av de direkta driftskostnaderna, eller p(cid:229) grundval av de faktiska merkostnader som uppkommer i samband med att bes(cid:246)kande forskarteam ges tillg(cid:229)ng till anl(cid:228)ggningen. Bidrag till kapitalkostnaderna h(cid:246)r inte till de st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnaderna. N(cid:228)tverk f(cid:246)r samarbete mellan infrastrukturer N(cid:228)tverk f(cid:246)r samarbete mellan infrastrukturer skall uppr(cid:228)ttas som teman(cid:228)tverk. Varje n(cid:228)tverk skall omfatta minst tre av varandra oberoende juridiska personer som driver forskningsinfrastrukturer i minst tre olika medlemsstater och associerade stater. N(cid:228)tverken skall samordnas av en juridisk person som driver en forskningsinfrastruktur. FoTUD-projekt som g(cid:228)ller forskningsinfrastrukturer FoTUD-projekt skall omfatta minst tv(cid:229) av varandra oberoende juridiska personer som driver forsk- ningsinfrastrukturer i minst tv(cid:229) medlemsstater och associerade stater. Projektet skall samordnas av en juridisk person som driver en forskningsinfrastruktur. Samordnade (cid:229)tg(cid:228)rder Kommissionen f(cid:229)r, i samarbete med juridiska personer som driver forskningsinfrastrukturer och som har ing(cid:229)tt ett avtal enligt detta program (eller i det tidigare programmet f(cid:246)r utbildning och r(cid:246)rlighet f(cid:246)r forskare), inleda samordnade (cid:229)tg(cid:228)rder i syfte att stimulera till informationsutbyte mellan infrastruk- turoperat(cid:246)rer och forskare fr(cid:229)n medlemsstater eller associerade stater r(cid:246)rande fr(cid:229)gor av gemensamt intresse, som ett komplement till nationella och internationella insatser. Fr(cid:228)mjande av vetenskaplig och teknisk kvalitet Vetenskapskonferenser p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) Deltagarna i denna (cid:229)tg(cid:228)rd kommer att vara juridiska personer inom alla vetenskapliga forskningsomr(cid:229)- den som (cid:246)nskar arrangera en vetenskapskonferens med deltagande av ett representativt urval forskare inom det ber(cid:246)rda vetenskapssamfundet. Gemenskapsfinansieringen (cid:228)r avsedd att bidra till kostnaderna f(cid:246)r organisation och f(cid:246)r deltagande talare eller l(cid:228)rare och skall t(cid:228)cka h(cid:246)gst 100 % av de utgifter som (cid:228)r f(cid:246)rbundna med unga forskares del- tagande i konferensen. Det kommer ocks(cid:229) att ges st(cid:246)d f(cid:246)r att underl(cid:228)tta deltagandet av forskare som (cid:228)r medborgare i en medlemsstat eller associerad stat och som vid tidpunkten f(cid:246)r konferensen (cid:228)r verk- samma vid laboratorier eller institutioner bel(cid:228)gna utanf(cid:246)r medlemsstaterna och de associerade stater- na. Utm(cid:228)rkelser f(cid:246)r forskning p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) Kandidater till ”Descartes-priset” skall vara forskare som har uppn(cid:229)tt utomordentliga vetenskapliga eller tekniska resultat inom europeisk samarbetsforskning. L 64/122 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 Kandidater till priset f(cid:246)r studerande vid institutioner f(cid:246)r h(cid:246)gre utbildning och deltagare i t(cid:228)vlingen f(cid:246)r unga forskare inom EU skall vara juridiska personer som anordnar motsvarande f(cid:246)rfaranden p(cid:229) natio- nell niv(cid:229) och ungdomar vars projekt har valts ut inom denna ram. Gemenskapsfinansieringen skall t(cid:228)cka h(cid:246)gst 100 % av kostnaderna f(cid:246)r utformning och anordnande av l(cid:228)mpliga urvalsf(cid:246)rfaranden, inbegripet utdelning av penningpriser eller motsvarande erk(cid:228)nnanden till de mest meriterade projekten. 2. KOMPLETTERANDE (cid:138)TG(cid:190)RDER De kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rderna kommer i synnerhet att utg(cid:246)ras av f(cid:246)ljande: — Studier till st(cid:246)d f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda ramprogrammet, (cid:228)ven f(cid:246)rberedelse av framtida verksamhet, bland annat s(cid:229)dana som r(cid:246)r strategiska problem som uppkommer under programmets l(cid:246)ptid. — Utbyte av information, konferenser, seminarier, workshoppar, runda bords-konferenser, studiepane- ler. — Anlitande av extern expertis, i synnerhet f(cid:246)r att (cid:246)vervaka det s(cid:228)rskilda programmet i enlighet med artikel 5. 1 i femte ramprogrammet, en extern utv(cid:228)rdering av (cid:229)tg(cid:228)rderna i enlighet med artikel 5. 2 i femte ramprogrammet, utv(cid:228)rdering av de indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rderna eller (cid:246)vervakning av deras genomf(cid:246)rande. — Verksamhet r(cid:246)rande spridning, information och kommunikation, inbegripet vetenskapliga publika- tioner och verksamhet f(cid:246)r fr(cid:228)mjande och utnyttjande av resultat samt (cid:246)verf(cid:246)ring av teknik. — St(cid:228)rkande av Marie Curie-stipendiaternas identitet och prestige, framf(cid:246)r allt genom f(cid:246)reningen f(cid:246)r Marie Curie-stipendiater. — St(cid:246)d f(cid:246)r att sammanf(cid:246)ra potentiella deltagare i syfte att utarbeta ett detaljerat arbetsprogram f(cid:246)r ett forskningsf(cid:246)rslag, s(cid:228)rskilt i syfte att stimulera f(cid:246)rslag inom nya forsknings- och teknikomr(cid:229)den eller f(cid:246)rslag som omfattar nya tv(cid:228)rvetenskapliga ansatser eller f(cid:246)rslag inom omr(cid:229)den som s(cid:228)llan varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r samarbete (cid:246)ver nationsgr(cid:228)nserna. — St(cid:246)d till (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att informera och hj(cid:228)lpa akt(cid:246)rer inom forskningen, d(cid:228)ribland sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. 3. SAMORDNINGS(cid:138)TG(cid:190)RDER Kommissionen skall str(cid:228)va efter att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de olika indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rderna inom pro- grammet kompletterar varandra, i synnerhet genom att samla dem kring ett gemensamt m(cid:229)l, och att undvika dubbelarbete; d(cid:228)rvid skall de legitima intressena hos dem som l(cid:228)gger fram f(cid:246)rslag till indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder respekteras. S(cid:229) vitt det (cid:228)r m(cid:246)jligt skall (cid:228)ven samordning s(cid:228)kerst(cid:228)llas mellan (cid:229)tg(cid:228)rder inom detta s(cid:228)rskilda program och (cid:229)tg(cid:228)rder. — inom andra s(cid:228)rskilda program f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av femte ramprogrammet, — inom de program f(cid:246)r forskning och utbildning som skall genomf(cid:246)ra r(cid:229)dets beslut 1999/64/Euratom av den 22 december 1998 om femte ramprogrammet f(cid:246)r Europeiska atomenergigemenskapens (Eu- ratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsomr(cid:229)det (1998–2002) (1); — inom andra europeiska ramprogram f(cid:246)r forskning, inbegripet Eureka och Cost, (1) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 34. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/123 — inom n(cid:229)got av gemenskapens (cid:246)vriga forskningsrelaterade instrument, s(cid:229)som Phare, Tacis, Meda, EIF, strukturfonderna, EIB och programmen inom omr(cid:229)det f(cid:246)r utbildning och ungdomsfr(cid:229)gor. Samordningen skall omfatta i) fastst(cid:228)llande av gemensamma teman och prioriteringar, vilket i synnerhet skall leda till — informationsutbyte, — genomf(cid:246)randet av verksamhet som beslutats gemensamt, vilket bland annat inneb(cid:228)r gemen- samt inledande av n(cid:229)got av de f(cid:246)rfaranden som avses i artikel 9 i reglerna f(cid:246)r deltagande och spridning, ii) uppdelning av f(cid:246)rslagen till indirekta FoTUD-(cid:229)tg(cid:228)rder mellan de s(cid:228)rskilda programmen eller mel- lan ett s(cid:228)rskilt program och ett program f(cid:246)r forskning och utbildning. L 64/124 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 BILAGA IV URVALSKRITERIERNA F(cid:214)R GENOMF(cid:214)RANDET AV RAMPROGRAMMET F(cid:246)ljande specifika urvalskriterier f(cid:246)r detta program kompletterar de kriterier som anges i artikel 3: St(cid:246)d till utbildning och r(cid:246)rlighet f(cid:246)r forskare N(cid:228)tverk f(cid:246)r forskningsutbildning N(cid:228)tverken skall v(cid:228)ljas ut p(cid:229) grundval av det vetenskapliga v(cid:228)rdet i det samarbetsprojekt som n(cid:228)tverket (cid:228)r uppbyggt kring samt kvaliteten och inneh(cid:229)llet i n(cid:228)tverkets utbildningsprogram. N(cid:228)tverk som fr(cid:228)m- jar tv(cid:228)rvetenskapligt samarbete och n(cid:228)tverk som omfattar forskarteam med kompletterande funktioner, liksom (cid:228)ven n(cid:228)t som har viktiga f(cid:246)rbindelser med n(cid:228)ringslivet kommer att ges f(cid:246)retr(cid:228)de framf(cid:246)r n(cid:228)t som i (cid:246)vrigt har samma kvalifikationer, om dessa s(cid:228)rdrag (cid:228)r relevanta f(cid:246)r n(cid:228)tets utbildningsprogram. Systemet med Marie Curie-stipendier I n d i v i d u e l l a M a r i e C u r i e - s t i p e n d i e r Urvalskriterierna skall omfatta kandidatens forskningserfarenhet och l(cid:228)mplighet, den verkan och nytta som man kan v(cid:228)nta sig av kandidatens utbildning, kvaliteten p(cid:229) v(cid:228)rdgruppens forskning, v(cid:228)rdinstitu- tionens f(cid:246)rm(cid:229)ga att uppfylla kandidatens s(cid:228)rskilda behov av forskningsutbildning samt projektets vetenskapliga och tekniska kvalitet och relevans. F(cid:246)r (cid:229)terv(cid:228)ndarbidrag skall urvalskriterierna omfatta de forskningsresultat och den forskningserfarenhet som kandidaten uppn(cid:229)tt under den urpsrungliga stipendieperioden samt nyttan f(cid:246)r den nya v(cid:228)rdinstitu- tionen. M a r i e C u r i e - g (cid:228) s t s t i p e n d i e r i n o m i n d u s t r i n V(cid:228)rdinstitutionerna skall v(cid:228)ljas ut av kommissionen. D(cid:228)refter skall stipendiaterna v(cid:228)ljas ut av v(cid:228)rd- institutionerna. Kommissionen skall fastst(cid:228)lla de detaljerade kriterier f(cid:246)r i synnerhet meriter och lika m(cid:246)jligheter som v(cid:228)rdf(cid:246)retagen skall till(cid:228)mpa vid urvalet av stipendiater. De utvalda stipendiaterna m(cid:229)ste godk(cid:228)nnas av kommissionen innan de erbjuds stipendiatkontrakt. Urvalskriterierna skall omfatta kvaliteten p(cid:229) v(cid:228)rdinstitutionens forskning, dess f(cid:246)rm(cid:229)ga att erbjuda sti- pendiaten l(cid:228)mplig utbildning, handledning och forskningsinfrastruktur, arrangemang f(cid:246)r samarbete med andra forskningsorganisationer, samt det f(cid:246)reslagna forskningsomr(cid:229)dets vetenskapliga och tek- niska v(cid:228)rde och relevans. Stipendiaterna skall v(cid:228)ljas ut av v(cid:228)rdinstitutionen p(cid:229) grundval av deras vetenskapliga kompetens och (cid:246)verensst(cid:228)mmelsen mellan deras forskningserfarenhet och det f(cid:246)reslagna forskningsomr(cid:229)det. M a r i e C u r i e - g (cid:228) s t s t i p e n d i e r f (cid:246) r u t v e c k l i n g V(cid:228)rdinstitutionerna skall v(cid:228)ljas ut av kommissionen. D(cid:228)refter skall stipendiaterna v(cid:228)ljas ut av v(cid:228)rd- institutionen. Kommissionen skall fastst(cid:228)lla de detaljerade kriterier f(cid:246)r i synnerhet kvalifikationer och lika m(cid:246)jligheter som v(cid:228)rdinstitutionen skall till(cid:228)mpa vid urvalet av stipendiater. De stipendiater som valts ut m(cid:229)ste godk(cid:228)nnas av kommissionen innan de erbjuds stipendiatkontrakt. Urvalskriterierna kommer att omfatta relevansen och betydelsen av den professionella kompetens som man s(cid:246)ker, hur v(cid:228)l avpassad den nya kompetensen (cid:228)r till den kompetens som v(cid:228)rdinstitutionen redan besitter, huruvida v(cid:228)rdinstitutionens forskargrupp (cid:228)r av l(cid:228)mplig storlek f(cid:246)r att erbjuda stipendiaterna goda arbetsf(cid:246)rh(cid:229)llanden, samt den internationella inriktningen p(cid:229) v(cid:228)rdinstitutionens forskningsverk- samhet. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 64/125 Stipendiaterna skall v(cid:228)ljas ut av v(cid:228)rdinstitutionen p(cid:229) grundval av deras vetenskapliga meriter och sam- st(cid:228)mmigheten mellan deras forskningserfarenhet och v(cid:228)rdinstitutionens behov. M a r i e C u r i e - s t i p e n d i e r f (cid:246) r e r f a r n a f o r s k a r e Ursvalskriterierna skall omfatta kandidatens vetenskapliga kvalifikationer, projektets vetenskapliga och tekniska kvalitet och relevans, samt stipendiets relevans, betydelse och nytta f(cid:246)r samtliga ber(cid:246)rda parter. V i s t e l s e r v i d M a r i e C u r i e - u t b i l d n i n g s i n s t i t u t i o n e r Utbildningsinstitutionerna skall v(cid:228)ljas ut av kommissionen. D(cid:228)refter skall de unga forskarna v(cid:228)ljas ut av utbildningsinstitutionen. Kommissionen skall fastst(cid:228)lla de detaljerade kriterier f(cid:246)r i synnerhet kvali- fikationer och lika m(cid:246)jligheter som v(cid:228)rdinstitutionerna skall till(cid:228)mpa vid urvalet av stipendiater. De utvalda stipendiaterna m(cid:229)ste godk(cid:228)nnas av kommissionen innan de erbjuds stipendiatkontrakt. Urvalskriterierna skall omfatta kvaliteten p(cid:229) utbildningsinstitutionens forskning, dess f(cid:246)rm(cid:229)ga att orga- nisera forskningsutbildning, dokumenterad erfarenhet av framg(cid:229)ngsrik internationell doktorandutbild- ning samt huruvida utbildningsinstitutionens storlek (cid:228)r s(cid:229)dan att den kan erbjuda unga forskare l(cid:228)mp- liga arbetsf(cid:246)rh(cid:229)llanden. De unga forskarna skall v(cid:228)ljas ut av utbildningsinstitutionen p(cid:229) grundval av deras vetenskapliga meri- ter och utbildningsinstitutionens l(cid:228)mplighet f(cid:246)r deras individuella doktorandutbildning. F(cid:246)rb(cid:228)ttrad tillg(cid:229)ng till infrastrukturer f(cid:246)r forskning Tillg(cid:229)ng (cid:246)ver gr(cid:228)nserna till viktiga forskningsinfrastrukturer Ursvalskriterierna f(cid:246)r de infrastrukturer som skall erh(cid:229)lla st(cid:246)d skall vara infrastrukturernas kvalitet, kvaliteten p(cid:229) den forskning som externa anv(cid:228)ndare kan bedriva d(cid:228)r, kvaliteten p(cid:229) det vetenskapliga, tekniska och logistiska st(cid:246)d som erbjuds de externa anv(cid:228)ndarna, graden av interesse som visas av nya anv(cid:228)ndare fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder som saknar liknande infrastrukturer, samt gemenskapsst(cid:246)dets kostnads- effektivitet. N(cid:228)tverk f(cid:246)r samarbete mellan infrastrukturer N(cid:228)tverken f(cid:246)r samarbete mellan infrastrukturer skall v(cid:228)ljas ut p(cid:229) grundval av deras m(cid:246)jligheter att (cid:246)ka tillg(cid:229)ngen till forskningsinfrastrukturer av gemenskapsinteresse och de tj(cid:228)nster som dessa tillhan- dah(cid:229)ller, samt p(cid:229) grundval av deltagarnas f(cid:246)rm(cid:229)ga att s(cid:246)rja f(cid:246)r en effektiv samordning av n(cid:228)tverkets verksamhet. FoTUD-projekt som g(cid:228)ller infrastrukturer f(cid:246)r forskning FoTUD-projekten skall v(cid:228)ljas ut p(cid:229) grundval av projektets vetenskapliga orginalitet, kvaliteten p(cid:229) for- skingsmetoden och verksamhetsplanen, projektets m(cid:246)jligheter att f(cid:246)rb(cid:228)ttra tillg(cid:229)ngen till denna typ av infrastruktur i Europa samt den grad av interesse som i allm(cid:228)nhet visas av infrastrukturoperat(cid:246)rer p(cid:229) det ber(cid:246)rda omr(cid:229)det och av anv(cid:228)ndare. Fr(cid:228)mjande av vetenskaplig och teknisk kvalitet Vetenskapskonferenser p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) Urvalskriterierna f(cid:246)r de vetenskapskonferenser som skall erh(cid:229)lla st(cid:246)d skall vara det interesse det f(cid:246)re- slagna (cid:228)mnet har f(cid:246)r ett vidare vetenskapssamfund, det f(cid:246)reslagna konferensprogrammets kvalitet och dess relevans f(cid:246)r utbildningen av den yngre generationen av europeiska forskare. Utm(cid:228)rkelser f(cid:246)r forskning p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) Utm(cid:228)rkelser skall delas ut p(cid:229) grundval av de presenterade projektens vetenskapliga kvalitet och rele- vans. Deltagarnas (cid:229)lder och vetenskapliga bakgrund kommer att beaktas p(cid:229) vederb(cid:246)rligt s(cid:228)tt. L 64/126 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 (cid:138)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att (cid:246)ka allm(cid:228)nhetens medvetenhet F(cid:246)r att ber(cid:228)ttiga till gemenskapsst(cid:246)d m(cid:229)ste projekten behandla ett problem av mer omfattande europe- iskt interesse och innefatta samarbete av h(cid:246)g kvalitet mellan vetenskapsm(cid:228)n och vetenskapsinformat(cid:246)- rer till gagn f(cid:246)r Europas medborgare. F(cid:246)retr(cid:228)de kommer att ges (cid:229)t projekt och initiativ med deltagande av minst tre av varandra oberoende samarbetspartner fr(cid:229)n minst tre olika medlemsstater eller associe- rade stater. Andra projekt kan vara st(cid:246)dber(cid:228)ttigande om de (cid:229)tar sig att producera (cid:246)verf(cid:246)rbara resultat som kan anv(cid:228)ndas av akt(cid:246)rer som inte deltar i det aktuella projektet