title: Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi - Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa

eurovoc_concepts:
access to information
administrative transparency
dissemination of information
information policy
public administration

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 01. 1999 KOM(1998) 585 lopullinen JULKISEN SEKTORIN TIETO: EUROOPAN AVAINRESURSSI VIHREÄ KIRJA JULKISEN SEKTORIN TIEDON KÄYTÖSTÄ TIETOYHTEISKUNNASSA (Komission esittämä) SISÄLLYS Asia Luku i: Miksi julkisen sektorin tieto on Euroopan avainresurssi? 1. 1 Tiedon saannin tärkeys Euroopan kansalaisille EY-oikeuksien hyödyntäminen Osallistuminen Euroopan yhdentymisprosessiin 1. 2 Julkisen sektorin tieto: Mahdollisuudet taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen Miksi julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saanti on tärkeää yrityksille? Julkisen sektorin tieto: Lisätutkimuksen ja-hyödyntämisen mahdollisuus Luku II : Tietoyhteiskunta ja julkinen sektori 11. 1 Elektroninen hallinto 11. 2 Elektroninen hallinto ja julkisen sektorin tieto 11. 3 Elektroninen tiedonsaanti kaikille? 1 3 3 3 3 5 5 6 8 8 9 10 Kappale III : Kysymyksiä, jotka liittyvät julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saatavuuteen ja 11 käyttöön 111. 1 Määritelmät Julkisen sektorin hallussa oleva tieto Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon tyypit 111. 2 Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon käyttöehdot 111. 3 Käytännön keinoja saatavuuden helpottamiseksi HU Hinnoittelu 111. 5 Kilpailusäännöt 111. 6 Tekijänoikeuteen liittyvät kysymykset 111. 7 Yksityisyyttä koskevat kysymykset 111. 8 Vastuukysymykset 111. 9 EU-tieto Loppupäätelmät Kysymysluettelo 11 11 11 12 13 13 16 16 17 17 18 19 Liite 1: Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saanti jäsenvaltioissa Liite2: Julkisen sektorin hallussa olevaan tietoon liittyvät Euroopan komission toimet - vihreän kirjan tausta Liite 3: Yhdysvaltojen nykyinen tilanne: oikeudellinen kehys 21 27 28 4<^ Asia sektorin hallussa Julkisen 1. olevalla tiedolla1 on perustavaa laatua oleva merkitys sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle ja tavaroiden, palveluiden ja henkilöiden vapaalle liikkuvuudelle. Ilman helppokäyttöistä ja helposti saatavilla hallinnollista, lainsäädännöllistä, taloudellista ja muuta julkisen sektorin hallussa olevaa tietoa talouden toimijat päätöksenteossa eivät voi saada tarvitsemiaan tietoja. kaikkia olevaa Euroopan 2. julkisen sektorin hallussa oleva tieto on usein sirpaleista ja hajanaista, joten se on monissa tapauksissa tarkoitettua epäselvempää. Tämä tilanne johtuu pääasiassa tiedonsaanti- ja hyödyntämistapoja koskevien lakien2 eroista kansallisten erilaisista menettelytavoista, jotka estävät tiedonsaannin. Kysymys ei ole siitä, että jäsenvaltioiden pitäisi tuottaa enemmän tietoa, vaan siitä, että jo yleisön käytettävissä olevan tiedon olisi oltava selkeämpää ja helpommin saatavissa. ja ehdoton edellytys. 3. Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon helppo saatavuus on Euroopan elinkeinoelämän kilpailukyvyn Tässä suhteessa EU:n yrityksillä on huomattava kilpailuhaitta verrattuna amerikkalaisiin yrityksiin, jotka hyötyvät erittäin kehittyneestä, julkisesta tasoilla. 3 tietojärjestelmästä kaikilla hallinnon Julkisen tiedon tosiaikainen saanti on myös yhä tärkeämpää verkottuneen ja sen taloudellisen potentiaalin valorisoimiseksi. talouden edistämiseksi hallussa olevan sektorin Euroopassa asia on erittäin tärkeä pk- 4. joilla on vähemmän resursseja yrityksille, hajanaisen tiedon usein vaikeaan etsintään. Tällä on viime kädessä kielteinen vaikutus työpaikkojen luomiseen. Sama koskee niitä vaikeuksia, joita Euroopan sisältöalan yrityksillä on verrattuna amerikkalaisiin yrityksiin julkisen sektorin hallussa olevan tiedon hyödyntämisen osalta. taloudessa ja tämän päivän 5. Lisäksi yhteiskunnassa, edistää jossa yhdentymisprosessia, on ristiriitaista, että EU:n kansalaiset ja kuluttajat eivät voi enempää jäsenvaltioissa hyödyntää muissa saatavilla olevaa julkisen sektorin tietoa. Itse EU:n euro ' Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon määritelmästä keskustellaan ja sitä analysoidaan lisää luvussa III. Tämän vihreän kirjan tarkoituksena ei kuitenkaan selvästikään ole kattaa valtion omistamia markkinaehdoin toimivia yrityksiä, joita sitovat yksityiset ja kaupalliset näkökohdat. 2 Katso yhteenveto lainsäädännöstä liitteessä 1. 3 Tiedonsaannin vapautta koskevan lain (Freedom of Information Act) 1966 Yhdysvaltain hallitus on noudattanut hyvin aktiivista politiikkaa julkisen sektorin tiedon saannin ja kaupallisen hyväksikäytön suuresti Yhdysvaltain tietoalan kehitystä. Liitteessä 3 annetaan kuva Yhdysvaltain nykyisestä oikeudellisesta kehyksestä. osalta. Tämä on edistänyt säätämisen vuonna jälkeen tämä asiassa perussopimusten oikeuksille. tilanne on mukaisille haaste EY:n kansalaisten käyttö Vaikka elektronisten julkisen sektorin välineiden 6. lisääntynyt tiedon tallentamisessa ja levittämisessä voi parantaa tätä tilannetta, sillä on ollut taipumus myös suurentaa jäsenvaltioiden välillä jo olevia eroja. tarkastella Jotkut julkisiin uuden palveluihin ja erityisesti julkisen sektorin tiedon saantiin ja hyödyntämiseen. 4 jäsenvaltiot ovat alkaneet vaikutuksia teknologian jonka Tämä aihe on tärkeä myös EU:n 7. yhteydessä laajentumiselle, jäsenvaltioehdokkaiden mukautettava oikeusjärjestelmänsä ja julkiset palvelunsa, jotta täyttäisivät EU-jäsenyyden vaatimukset. ne tiedon parempi saatavuus Julkisen sektorin edistää osaltaan tätä prosessia. on 8. Yhteisen keskustelun aloittamisen tarve Euroopan tasolla on selvempi ja kiireellisempi kuin koskaan. Tämän vihreän kirjan tavoitteena on selvittää laajalti yleisön näkemyksiä ja kuulla kaikkia asianomaisia toimijoita kysymyksessä olevien tärkeimpien asioiden tarkastelua varten ja myös poliittisen keskustelun aloittamiseksi Euroopan tasolla. Vihreässä kirjassa käytetään hyväksi laajan alustavan kuulemismenettelyn tuloksia. Menettely alkoi kesäkuussa 1996, ja jäsenvaltioiden, siihen ja yksityisen kansalais- tietoalan edustajia. sektorin sekä erityisesti Kaikki, pitivät tarkoituksenmukaisena keskustelun aloittamista. ja käyttäjäryhmien kuultiin, ottanut osaa joita on kirjassa käsitellyt aiheet Vihreässä 9. saatiin edellä mainitun laajan kuulemisen tuloksista. Reaktiot tähän vihreän kirjaan ja siinä esitettyihin tulevaa tässä asiassa. On selvää, että toimintaa lisäkeskustelu toimintatapojen ja parhaiden vaihto on tarpeen jäsenvaltioiden ja muiden avaintoimijoiden kanssa. kysymyksiin ohjaavat jotkut poliittisia ratkaisuja. ratkaisuja; Jotkut kysymykset saattavat edellyttää 10. voidaan hoitaa teknisiä jotkut parantamalla hallinnollisia menettelyjä; Julkisen edellyttävät perusteella kuulemismenettelyn komissio voisi toimenpide-ehdotuksia erityisalojen tilanteen parantamiseksi Euroopan tasolla. Tällaisia ehdotuksia voidaan tietenkin harkita ainoastaan, jos ne ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. Tuloksena olevien toimien laatu ja määrä on rajoitettava tulosten laatia H Esim. Yhdistyneen kuningaskunnan valkoinen kirja tiedonsaannin vapaudesta (Freedom of Information White Paper), Alankomaiden muistio tiedon saatavuudesta liittyvä Ranskan tietoyhteiskuntaan ja toimintaohjelma (Preparer l'entree de la France dans la Societe de 1'lnformation). hallinnollisen it siihen, mikä on tavoitteiden saavuttamiseksi. tarpeen perussopimusten johtuvaan Mitään tähän vihreään kirjaan tai siitä 11. mahdollisesti toimintaan sisältyvää ei pitäisi nähdä yrityksenä heikentää omistusoikeutta koskevia kansallisia sääntöjä tai minkään julkisen elimen roolia jäsenvaltioissa. tulevaan sekä kiinnostuneita julkiselta että Kaikkia yksityiseltä sektorilta kehotetaan esittämään näkökantansa tässä asiakirjassa käsiteltävistä mielellään asioista. tiedon pyynnöstä saatavuuteen tai jäsenvaltion politiikasta. Vastaukset, kommentit ja seuraavaan osoitteeseen 1. kesäkuuta 1999 mennessä. julkisen sektorin komission Komissio lisätietoja liittyvästä toimittaa lähettää pyynnöt tulee Euroopan komissio Attn. Mr. Huber Yksikön päällikkö PO XIII/E-1 EUROFORUM, Office 1174 Rue Alcide de Gasperi L-2920 Luxemburg sähköposti: pubinfo@cec. be Kaikista vastauksista on mahdollista saada jäljennös kuulemismenettelyn päätyttyä, jollei ole pyydetty sen käsittelyä luottamuksellisena. Sekä vihreä kirja että siihen saadut vastaukset ovat saatavilla myös web-sivustosta: http://www. echo. lu/legal/en/access. html t « k« I: Miksi julkisen sektorin tieto on Euroopan avainresurssi? 1,1 Tiedon kansalaisille saannin tärkeys Euroopan lY-otkeuksien hyödyntäminen On EY:n joukko kuitenkin perusoikeuksia perustamissopimuksella on 12. EU:n annettu olemassa kansalaisille. jotka huomattavia käytännön vaikeuksia, voivat estää kyseisiä oikeuksia. Nämä vaikeudet johtuvat ensi sijassa avoimuuden kansalaisten, puutteesta ja hallinnon osalta kaikilla työnantajien tasoilla 5 ihmisiä käyttämästä 13. Monissa tapauksissa tieto on hajautettu eri tietokantoihin tai paikallisten viranomaisten tietopisteisiin. Julkisen sektorin tiedon suurempi avoimuus voi sen vuoksi vahvistaa EY:n perustamissopimuksessa annettuja oikeuksia käytännön parantamalla edellytyksiä. käytön niiden eri kielten Monien 14. olemassaolo Euroopassa estää edelleen jossain määrin EU:n laajuista julkisen sektorin tiedon saatavuutta. Monikielisen tiedon tarjontaa voitaisiin kuitenkin helpottaa ja tietoliikennetekniikan käytöllä. 6 erityisesti tieto- työntekijöiden Julkisen sektorin sekä tiedon saanti on 15. olennaista että opiskelijoiden ja eläkeläisten kaltaisten ryhmien, liikkuvuudelle EU:n sisällä. Paremmat tiedot mahdollisuuksista, olosuhteista ja menettelyistä kaikissa Euroopan maissa voivat auttaa heitä tekemään harkittuja valintoja ja hyödyntämään täysimääräisesti oikeuttaan muuttaa toiseen EU- maahan. Seuraava 16. tasolla Euroopan tietovirtoja ja työntekijöiden Euroopan unionissa. pyritään esimerkki osoittaa, että parantamaan lisäämään siten yksittäisten liikkuvuusmahdollisuuksia tulostaulu, yhtenäismarkkinoiden 0 Katso esimerkiksi toukokuu 1998, s. 14. 6 Tutkimus- ja kehittämistoiminnan neljännen ja viidennen puiteohjelman kieliteknologiatoimissa käsitellään tämän T&K-toimia kysymyksen täydennetään MLIS- ohjelmalla: monivuotinen ohjelma yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi tietoyhteiskunnassa, EYVLL306, 28. 11. 1996, s. 40. näkökohtia. markkinasuuntautuneella teknisiä joka Euroopan komissio on luonut yhdessä jäsenvaltioiden liittyy EU:n kanssa EURES-verkoston, hallintojen välistä tiedonvaihtoa koskevaan IDA- ohjelmaan. Verkoston tavoitteena on yhdistää kaikki eurooppalaiset, tarjolla olevia työpaikkoja sisältävät kattavaan tietokannat verkostoon. Avoimien työpaikkojen lisäksi järjestelmä tarjoaa työnhakijoille myös muuta tietoa, jota he tarvitsevat voidakseen toisessa EU- maassa. Työnantajat voivat verkoston kautta etsiä tarvitsemaansa ammattitaitoa. työskennellä Euroopan yhteiseen Europe-mde. http://europa, eu. int/jobs/eures/ jolla vaikuttaa muuhunkin kansalaiset 17. Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon kuin saanti liikkuvuuskysymyksiin. Sillä on myös vaikutusta tapaan, hyödyntävät sisämarkkinoita. Hallinnollisia menettelyjä tai tuotteiden hintoja tai laatu- tai turvallisuusehtoja koskevan tiedon puute on yksi niistä tekijöistä, jotka estävät kuluttajia ostamasta hyödykkeitä ja käyttämästä palveluja, jotka ovat peräisin muista jäsenvaltioista. On esimerkiksi hyvin vaikeaa tietoa vasemman- ja oikeanpuoleista saada tarkoitettujen ajoneuvojen liikennettä varten tuonnista Brittein saarilta mannermaalle ja päinvastoin. 7 Toinen esimerkki on verotusala, jonka osalta veronmaksajien on äärettömän vaikea saada täydellistä tietoa kansainvälisistä verojärjestelyistä. 8 Cardiffin Eurooppa-neuvoston 18. kokouksessa käynnistettiin ohjelma nimeltä 'Vuoropuhelu kansalaisten ja yritysten kanssa'. Tämä yhteisön ohjelma seuraa Kansalaisena Euroopassa -aloitetta. Sen kohteena ovat sekä kansalaiset että yritykset, ja pyrkimyksenä on tarjoamista lisätä tietoa yhtenäismarkkinoiden tiedon mahdollisuuksista. Julkisen parempi saanti on erityisen tässä suhteessa. sektorin tärkeää Osallistuminen Euroopan yhdentymisprosessiin jos Eurooppa kansalaiset Kansalaisten syntyy 19. ainoastaan, osallistuvat tehokkaasti Euroopan unionin rakentamiseen. Tällainen osallistuminen merkitsee, että heillä on liittyvistä asioista. tietoa EU:n Tiedonsaanti sekä Euroopan että kansallisella tasolla voi helpottaa tätä suuresti. toimintaan ' 'Listening to Citizens; The difficulties that people face in exercising their rights within the Single European Market'. °' Ibidem. Tämä raportti sisältää lisää esimerkkejä siitä, kansalaisten kuinka elämää sisämarkkinaoikeuksia käytettäessä. tiedon puute vaikeuttaa Euroopan Viimeksi pidetyissä Euroopan parlamentin vaaleissa tiedon puute Euroopan kansalaisten uusista vaaleihin liittyvistä oikeuksista vaikutti kielteisesti: muiden kuin jäsenvaltion omien kansalaisten osallistuminen vaaleihin asuinjäsenvaltiossaan oli suhteellisen heikkoa, ja ainoastaan yksi muun kuin asuinvaltion kansalainen valittiin? Cardiffin todellakin hyödyttää 20. Riittävä tiedonsaanti Euroopan unionista voi laajalti Euroopan Eurooppa- yhdentymisprosessia. neuvoston päätelmissä on sen vuoksi jälleen kerran korostettu, että on tärkeää tuoda Euroopan kansalaisia lisäämällä sen avoimuutta ja lähentämällä sitä jokapäiväiseen elämään siten, että EU laajan, sallimaan mahdollisimman sitoutuu lähemmäs unioni toimintaansa koskevan tiedon saannin. ^ Tämä on EU:n ja jäsenvaltioiden yhteinen huolenaihe, koska merkittävä osa Euroopan unionin toimintaan liittyvästä tiedosta on jäsenvaltioiden hallussa. Näin ollen on tärkeää, että Euroopan toimielinten kansalaiset hallussa olevien asiakirjojen lisäksi myös jäsenvaltioilla olevan EU:hun liittyvän tiedon sen laajimmassa merkityksessä. käyttöönsä saavat EU:n avoimuuden toiminnan 21. lisäämiseksi Euroopan kansalaisiin nähden näiden parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saantiin osaksi EY:n perustamissopimusta otettiin Euroopan oikeudet sopimuksella. ^ Nämä Amsterdamin määräykset ovat erittäin tärkeitä, koska ne tukevat demokraattista prosessia ja auttavat Euroopan ymmärtämään yhdentymisprosessia. Ne ovat tärkeä askel, sillä huomattava osa Euroopan oikeusasiamiehelle tehdyistä kanteluista koskee avoimuutta ja tiedonsaantia. paremmin 22. EU:n toimielimet noudattavat aktiivista tiedotuspolitiikkaa silloin, kun kysymyksessä 1 B A - L D UK IRL NL EU15 • • • • • • • toinen kertomus unionin kansalaisuuden ^ Komission toteutumisesta, KOM/97/230, lopullinen. ™ Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätelmät, 15. -16. kesäkuuta 1998. jäsenvaltiossa, on oikeus 11 EY:n perustamissopimuksen uuden 191a artiklan mukaan: 1. Kaikilla unionin kansalaisilla sekä kaikilla luonnollisilla henkilöillä, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa,tai kaikilla joilla on sääntömääräinen kotipaikka oikeushenkilöillä, jossain tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin jäljempänä 2 ja 3 kohdan mukaisesti määriteltyjen periaatteiden ja edellytysten mukaisesti. 2. Neuvosto vahvistaa 189 b artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen kuluessa Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta asiakirjoihin tutustumisoikeutta julkisen tai koskevat yleiset periaatteet ja rajoitukset yksityisen edun huomioon ottamiseksi. 3. Kukin edellä mainittu täsmentää omassa toimielin työjärjestyksessään erityismääräykset oikeudesta tutustua toimielimen asiakirjoihin. Maastrichtin sopimuksen valmisteli jo tällaista kehitystä. liitteenä oleva julistus no 17 vuoden kahden on unionin toiminta ja sen vastuulla olevat kysymykset. Liitteestä 2 käyvät ilmi tällä alalla tehdyt aloitteet. EUR-Lex -vveb-sivusto on yksi esimerkki. EUR-Lex näyttää esimerkiksi maksutta viralliset jälkeen, lehdet 45 päivän ajalta julkaisemisen perussopimukset, voimassa olevan lainsäädännön ja oikeuskäytännön. Sitä päivitetään päivittäin 11 kielellä virallisen lehden uusimmilla painoksilla. joitakin Nämä ovat saatavilla Internetin kautta tunteja niiden paperiversion julkaisemisen jälkeen. http://europa. eu. int/eur-lex kansalaiset Näistä ponnisteluista huolimatta monet 23. saada Euroopan enemmän tietoa EU:sta. On ilmeistä, että mielenkiinto kansalaisten elämään vaikuttaviin EU-asioihin on kasvamassa. haluaisivat 68 % tutkituista henkilöistä tarvitsee tai haluaisi lisää tietoa Euroopan unionista. Eurooppalaiset haluavat erityisesti tietää enemmän oikeuksistaan unionin kansalaisina,(49 %), yhteisvaluutasta (45 %) ja työllisyydestä (42 %), eli asioista, jotka ovat kaikki Euroopan unionin ehdottomia ensisijaisia aloja. Lähde : Euro barometer nro 49, syyskuu 1998. Kuvio 1: Halu tietää enemmän EU:sta 1 ^1 '<j«; ] mmmm mmm i oo s *>a r -ft : i oi r::::::"::::::9is:::::::::::::::::c —M :::::::i o A t m t oo f :. :. « : •i *J ss i i OA f ••--;•*&• :*>1:0 1. ftt - •- t <w 1 :. ,* "im—::. i •M r:::::"::::::::::::::2K. :::::"::::" —i—:-w E on t -~ AH i m i l DK 17 1- FIN 17 P —?m~! r-vr -'. -::':'! *>«:-::::i < -t "->» i S. - -. OA i -:\\:: s * :. :x>^:-i m:::. ::. i F P I - GR 10 r:::. i:::::;::::::::::aa:: ::::::::::::::::. :*: **:: i 9* M r- *-~m f" i :; :::::—m::::z :::r::::::::::r:i m. :i j on OP. \ •• ••- • K& t t8"'l Q% Todellinen tarve tietää enemmän fJ% Haluaisi tietää enemmän il % Tyytyväinen nykyiseen tietoon Lähde : Eurobarometer 49. 1998 24. näkökohta on muita Toinen kansalaisten Eurooppaan liittyvä jäsenvaltioita koskevan puolestaan mielenkiintoa tiedon parempi saanti. Tämä edistää osaltaan tiedonsaantia muista Euroopan kansalaisten herättää maista, mikä Euroopan suurempaa yhdentymisprosessia Eri jäsenvaltioiden julkisen sektorin elimet voisivat tämän vuoksi parantaa muita kuin asianomaisen jäsenvaltion kansalaisia kiinnostavan tiedon saatavuutta. kohtaan. voi &2 Julkisen sektorin tieto: Mahdollisuudet taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen julkisen sektorin hallussa Olevan $Uksi tiedon saanti on tärkeää yrityksille? Eri jäsenvaltioiden 25. julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saanti on välttämätöntä kaiken tyyppisille yrityksille, jotka toimivat useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, jotta ne nykyisiä mahdollisuuksia. hyödyntämään pystyisivät 26. Yrityksille tärkeä tieto on luonteeltaan ensi sijassa hallinnollista. Tällä hetkellä on vielä vaikea saada kokonaiskuvaa oikeuksista, velvollisuuksista jotka mahdollistavat ongelmattoman toiminnan muissa Euroopan maissa. ja menettelyistä, yrityksen katsoo, että ne todennäköisesti voisivat 58 % yrityksistä tiedonsaannin ansiosta laajentaa toimintaansa Euroopan unionin sisällä. Esimerkiksi 66 % yrityksistä ilmoitti tarvitsevansa täsmällistä tietoa hallinnollisista menettelyistä. 25 % yrityksistä katsoo, että kaupan ja yritystoiminnan esteiden olemassaolo voisi johtua EU:n sääntöjä koskevan tiedon puutteesta. Lähde: Yhtenäismarkkinoiden tulostaulu, 1998 lokakuu Hallinnollisen haittaa 27. erityisesti pk-yrityksiä, joilla ei ole keinoja löytää usein hajallaan olevaa tietoa. tiedon puute kuin Myös muu 28. luonteeltaan hallinnollinen tieto voi kuitenkin olla erittäin tärkeää yritysten päätöksenteon kannalta. Tilastollinen, taloudellinen ja paikkatieto ovat muutamia esimerkkejä. Näillä tiedoilla on tärkeä merkitys yrityksille kaikilla toimintasektoreilla erityisesti markkinointipäätöksiä tehtäessä sekä yritysstrategioita tai ja vienti- investointisuunnitelmia laadittaessa. Tällaisen tiedon nopea ja helppo saanti auttaa yrityksiä tekemään tietoihin perustuvia päätöksiä. Tiedon puute saattaa huomattavasti viivyttää rajat ylittäviä toimintoja koskevia päätöksiä. koko Kauppakamarien Euroopasta 29. keräämää, yritystoimintaa koskevaa olennaista tietoa ei esimerkiksi ole helposti saatavilla. Euroopan tilanteen korjaamiseksi (katso alla oleva laatikko). tehty aloite tasolla on EBRII-hanke -hanke on käynnistetty, Euroopan yritysrekisteri täysin koska eurooppalaisia yrityksiä koskevan integroidun on puuttuminen tietopalvelun mahdollinen uhka Euroopan yhtenäismarkkinoiden tehokkaalle toiminnalle. Hankkeen tarkoituksena on varmistaa, että kaikista Euroopan yrityksistä on saatavilla perustiedot ilman kielten, esim. rekisteröintijärjestelmien ja verkkojen aiheuttamia esteitä. teknisten erojen, EBR, joka rahoitetaan EU. n telemaattisia sovelluksia koskevasta ohjelmasta (TAP), on alkanut toimia täysimittaisesti joulukuussa 1998, ja se mahdollistaa tällä hetkellä yritystietojen elektronisen saannin 10 E U: n jäsenvaltiosta ja Norjasta. http://www. ebr. org Myöskään Euroopan markkinoita 30. ja talouden trendejä koskevaa tilastollista tietoa ei ole useissa tapauksissa tosiaikaisesti saatavilla. kuitenkin pikemmin Tämä ongelma (erilaiset kansallisten keruuseen kansalliset Eurostatille menetelmät, toimittamisen määräajat, indikaattorien laatu, pk- kuin työmäärän yritysten saatavuuteen sinänsä. vähentäminen. ) tilastojen liittyy 31. Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saannin puute voi asettaa ulkomaiset yritykset heikompaan asemaan kuin paikalliset yritykset, tilanteen jotka esimerkiksi tuntemuksestaan. Tämä paikkansa vakuutuspalveluiden osalta, jotka riskejä koskevasta riippuvat suurelta osin erityisestä paikallistiedosta jne. paikallisen pitää hyötyä voivat joilla yrityksiin, Tiedon puutteella on myös kielteinen 32. luonnostaan on vaikutus taipumus Kaikkialla ylikansallisuuteen. Euroopassa palvelujaan tarjoavat kansainväliset kuljetusyritykset ovat esimerkkinä tästä. Riittävä paikallistieto - esimerkiksi paikkatieto, liikennettä ja säätä koskeva tieto - on tärkeää niiden päivittäiselle toiminnalle. 33. Sekä hallinnollisen että muun kuin hallinnollisen tiedon saanti on tärkeää julkisten hankintojen12 osalta. Hallitusten toiminnan tällä alalla on ehdoton edellytys avoimuus toteutumiselle. todellisten sisämarkkinoiden Tiedon saanti paikallisesta tilanteesta on tarpeen sääntöjen tehokkaan toiminnan kannalta ja kaikkien osallistuvien yritysten tasapuolisten mahdollisuuksien varmistamiseksi. Koska kysymyksessä oleva tieto ei ole aina avointa, 12 Special sectorial report on public procurement, marraskuu 1997. Raportissa kuvataan tiedonsaannin tärkeyttä tässä asiassa. Katso raportti Euroopan komission PO XV:n web- osoitteessa sivustolla http://europa. eu. int/comm/dg15/en/publproc/ julkiset kansallinen huolimatta. hankinnat asia ovat EU:n käytännössä yhä lainsäädännöstä jossa Toinen 34. tiedon esimerkki, avoimuuden puute johtaa kielteisiin seurauksiin Euroopan tasolla, on patentteja koskeva tieto. Euroopan patenttivirasto arvioi, että joka vuosi käytetään yli 18 miljardia euroa aiemmin jo tehtyihin tiedonsaanti uusimmasta tutkimuksesta saattaisi vähentää tätä määrää. tutkimuksiin. Parempi Esp@cenet on aloittanut jäsenvaltioiden patenttivirasto patenttijärjestön Euroopan Euroopan Euroopan komission kanssa uuden palvelun esp@cenet, Internetin joka on saatavissa Tämän uuden palvelun pääasiallisena tarjota maksuttoman patenttitiedon patenttiasiakirjaa). yrityksille yleisesti kansallisella tasolla erityisesti pienten keskuudessa yleisesti saatavilla olevan yhdessä ja nimeltä kautta. tavoitteena on oleva lähde (yli 30 miljoonaa tiedottamaan kansainvälisellä yritysten tiedon osalta. ja ja keskisuurten Se pyrkii myös käyttäjille saatavilla helposti http://www. european-patent-office. org/ 35. Johtopäätöstä, jonka mukaan julkisen sektorin tiedon saanti on erittäin tärkeää Euroopan kaikille yrityksille, tukee äskettäin julkaistu teollisuuden muutosten taloudellisia ja käsittelevän yhteiskunnallisia korkean tason työryhmän raportti 'Kuinka hallita muutosta'13 Siinä katsotaan, että on välittömästi 'vahvistettava kilpailukykyä avaamalla Euroopan täysin televiestintä- sekä lisättävä valtion hallinnassa olevien tietojen vapaata käyttöä'. ja datapalvelumarkkinat vaikutuksia Julkisen sektorin tieto; Lisätutkimuksen ja - hyödyntämisen mahdollisuus vuoksi toimintansa laajuuden tietosisältölähde tietopalveluiden Julkinen sektori on luonnostaan kokonsa 36. suurin ja jalostetun yksittäinen tietosisällön luomiselle. Tutkimukset ovat osoittaneet, että suurin osa EU:n tietomarkkinoilla tarjolla olevista palveluista liittyy aloihin, joilla julkisella sektorilla on hyvin merkittäviä resursseja. ja 37. Kuviosta 2 näkyy selvästi, että julkisen sektorin tieto on avainresurssi hyvin suurelle joko osalle varsinainen sisältö (hallinnollinen/poliittinen tieto, tietopalveluja, koska se on 'Kuinka hallita muutosta', 13 teollisuuden muutosten ja yhteiskunnallisia vaikutuksia käsittelevä taloudellisia korkean tason työryhmä, loppukertomus, marraskuu 1998. Luxemburgissa Eurooppa-neuvoston erityiskokous (21. -22. marraskuuta 1997) pyysi tätä ryhmää tutkimaan teollisuuden muutoksia EU:ssa ja etsimään tapoja, joilla voidaan varautua muutoksiin ja niiden taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin vaikutuksiin ja käsitellä niitä. kokoontuneen tärkeä oikeudellinen profiili, patenttitieto, (yrityksen tekninen ja lääketieteellinen (STM) tieto jne. ). raaka-aine tieteellinen, tieto) tai Kuvio 2: Elektronisista tietopalveluista saadut tulot Euroopan talousalueella aihealueittain Oikeudellin en tieto Matkailu Patentit Rahoitus 34% Muu liiketoiminta 8% x,-™^ Hallinnolline n/poliittinen 15% Unternehm ens-Profile 24% Lähde: MS Study of the marketsfor electronic Information services in the EEA, 1994 (Kokonaistulot 1994: 5 517 miljoonaa ecua) Julkisen sektorin tieto on sen vuoksi 38. ensisijainen tietosisältö, joka on ratkaisevan tärkeä ja tietosisältöä elektroniselle kaupankäynnille'' *. tuottavalle alalle kasvaa Tietosisältöala vaikuttavalla 39. vauhdilla ja sisältösektori työllistää Euroopassa noin neljä miljoonaa henkilöä^. Suuri osa tästä kasvusta tapahtuu pk-yrityksissä, jotka yrittävät ja tiedon hyödyntää jalostusmahdollisuuksia. erittäin dynaamisten yritysten syntymistä ja kehittymistä on edistettävä erityisesti, koska ne ovat olennaisia uusien työpaikkojen luomiselle 21. vuosisadalla. hallinta- Näiden kirjan Euroopan tietosisältöä syntymiseen 40. tuottava ala kilpailee maailmanlaajuisilla markkinoilla. Tämän johtaneen vihreän valmisteluprosessin aikana Euroopan tietoalan edustajat ilmaisivat voimakkaasti ja toistuvasti julkaisijoiden huolensa muihin heikommasta julkaisijoihin nähden. kilpailuasemasta eurooppalaisten alan keskeistä tietosisällön 14 Alan viime aikojen kehitystä sekä ja tietosisältöä asemaa tuottavan verkkotaloudessa analysoidaan lähemmin lokakuussa 1998 valmistuneessa CONDRINET-tutkimuksessa (CONtent and Commerce DRIven Strategies in Global NETworks), jonka Euroopan Gemini Consultingilta. Tutkimus Internetistä: on http://www2. echo. lu/condrinet/ 15 tietoihin Sisältöalan markkinointi- ja mainonta-alan tiedot. seurantakeskus, tiedotus-, 1998. julkaisu-, tietotekniikan Euroopan saatavilla sisältyvät komissio tilannut on INFO 2000 -ehdotuspyynnön osoittama EU:n potentiaali 2000 -ohjelman Vuonna 1998 Euroopan komissio pyysi ehdotuksia INFO yhteydessä kustannustenjakoperiaatteen mukaisista pilotti- tai tutkimushankkeista. Pyynnön tavoitteena oli saada julkisen tietolähteet hallussa helpommin Euroopassa multimediasisältöä tuottavan alan hyödynnettäväksi. sektorin olevat Ehdotusten viimeiseen jättämispäivään mennessä toimitettin yhteensä 141 ehdotusta. Ehdotettujen töiden 109,7 miljoonaan ecuun ja EU. lta pyydetty tuki oli 50,6 miljoonaa ecua. Haettu tuki ylitti 7-kertaisesti niihin osoitetut 7 miljoonan ecun budjettivarat. kokonaiskustannukset nousivat 45. Joissakin tapauksissa julkisen sektorin tiedon kaupallinen uudelleenkäyttö voi kuitenkin herättää kysymyksen eri toimijoiden roolien rajoista ja rajoituksista. Kun yksityisen sektorin edut tulevat mukaan julkisen sektorin tiedon markkinoille, turvaaminen kaikille kansalaisille voi tulla vaikeammaksi. Samalla, jos julkinen sektori jalostaa omaa tietoaan ja tuo kaupallisia tietotuotteita tähän asti yksityisille tietomarkkinoille, voidaan esittää kysymys epäoikeudenmukaisesta kilpailusta. saannin tiedon 46. Euroopan sektorin luvussa III. Näitä kysymyksiä tasolla esiintyviä esteitä tiedon hyödyntämiselle ja mahdollisia julkisen käsitellään Paremmat mahdollisuudet julkisen 41. tiedon hyödyntämiseen voisivat sektorin osittain parantaa tilannetta ja johtaa uusiin luoda työpaikkoja. Yhdysvalloissa tilaisuuksiin tyyppisen suotuisat tämän olosuhteet hyödyntämisen osalta ovat jo edistäneet tietosisältöä tuottavan alan kehitystä. niistä Euroopassa tuskin mitään on 42. joilla sääntöjä edellytyksistä, julkisen yksityinen sektori voi hyödyntää sektorin tietoa. Komissio julkaisi julkisen ja tietomarkkinoilla yksityisen sektorin synergiaa 1989. koskevat Yhdistyneen ja samanlaiset teollisuusministeriö suuntaviivat vuonna 1985. Vuonna 1995 julkaistiin Ranskan pääministerin kiertokirje, ja Alankomaiden hyväksyi yhteisymmärryspöytäkirjan vuonna 1997. kuningaskunnan suuntaviivat kauppa- vuonna hallitus antoi 43. Vaikka nämä ovat hyviä aloitteita, koko Euroopan kattavia selkeitä ja yhdenmukaisia periaatteita ei ole olemassa. Tämä selkeiden ja yhdenmukaisten periaatteiden puuttuminen merkitsee sitä, että Euroopan tietoala on heikommassa asemassa kuin amerikkalaiset kilpailijansa. Joissakin tämä on johtanut siihen, että johtavat eurooppalaiset yritykset investoivat tuotteisiin, jotka perustuvat Yhdysvaltojen julkisen sektorin tietoon. tapauksissa Brittilain-hollantilainen Reed Elsevier plc group on hankkinut Yhdysvalloissa sijaitsevan LEXIS-NEXIS - yhtiön, joka on johtava, eri alojen ammattilaisille tarkoitettujen ja hallintavälineiden (1,4 miljardia asiakirjaa yli 8 692 tietokannassa, 1,5 miljoonaa tilaajaa, 1200 työntekijää maailmanlaajuisesti). Se on erikoistunut muun muassa oikeudelliseen tietoon. online-tietopalvelujen toimittaja toteutetut pilottihankeet Eurooppalaisen INFO 2000 -ohjelman^ 44. puitteissa ovat osoittaneet, että yksityiset kumppanit ovat kiinnostuneita ulottuvasta yhteistyöstä julkisen sektorin elinten kanssa tiedon julkisen hyödyntämiseksi ja että Euroopan tasolla on olemassa todellisia mahdollisuuksia, joita voidaan tutkia ja hyödyntää edelleen. hallussa sektorin rajojen olevan yli 16 INFO 2000 -ohjelma (Neuvoston päätös, toukokuuta 1996, EYVL L 129, 30. 5. 1996, s. 24) tehty 20 Luku M : Tietoyhteiskunta ja julkinen sektori Keskustelu julkisen sektorin tiedosta 47. olisi nähtävä tietoyhteiskunnan kehittymisen yhteydessä. Uusi tieto- ja viestintäteknologia on nopeasti muuttamassa sektorin ajankohtaisen toimintatapoja, mikä keskustelun julkisen sektorin tiedosta yhä tärkeämmäksi. julkisen tekee 11*1 Elektroninen hallinto Syntyvä tietoyhteiskunta, 48. jonka liikkeellepanijana on yhä lisääntyvä ja kaikkialle tieto- ja viestintäteknologian käyttö, ulottuva vaikuttaa yhä enemmän julkiseen sektoriin. Hallinto noudattaa yksityissektorin esimerkkiä ja pystyy näin hyödyntämään tämän teknologian mahdollisuuksia tarjoamia tehokkuutensa Tästä nimitystä kehityksestä 'elektroninen hallinto', ja se kattaa sekä sisäisen että ulkoisen viestintäteknologian ja soveltamisen julkisella sektorilla. parantamiseksi. usein käytetään valtavia tieto- Tämän kehityksen merkitys 49. tunnustetaan yhä lisääntyvässä määrin monissa maailman maissa. Euroopassa toteutetaan kokeiluja kaikilla hallinnon tasoilla - paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla - asianomaisten palvelujen parantamiseksi ja vuorovaikutuksen lisäämiseksi ulkopuolisen maailman kanssa. julkisten 50. Tieto- ja viestintäteknologian käyttö ei pelkästään helpota julkisen hallinnon sisäisiä toimintoja, vaan se myös tukee voimakkaasti eri hallintoelinten välistä viestintää sekä niiden vuorovaikutusta yritysten kansalaisten kanssa. Tämä on yksi "elektronisen hallinnon" hallinnon tuo avaintekijöistä: viranomaiset lähemmäs kansalaisia ja yrityksiä ja johtaa parempiin julkisen sektorin palveluihin. EU-tasolla ohjelmat, kuten IDA ja tutkimuksen ja kehittämisen viidennen puiteohjelman mukaiset toimet, jotka on suunnattu hallinnolle, vievät kehitystä eteenpäin tällä alalla. julkisen se ja 51. Elektronisen hallinnon palvelut voidaan yleensä erotella niiden kolmen päätehtävän mukaan. Tietopalvelut valikoidun ja hakemiseksi pyynnöstä (esim. WWW-sivut). luokitellun tiedon Viestintäpalvelut yksilöiden (yksityishenkilöt tai yritykset) tai henkilöryhmien (esim. sähköpostin tai välistä vuorovaikutusta varten. keskustelufoorumin kautta) Liiketoimipalvelut palveluiden tai toimittamiseksi (esim. hallinnolliset äänestys). hankkimiseksi online-tuotteiden tai tietojen lomakkeet, Taulukossa 1 tehdään yhteenveto mahdollisista palveluista ja niiden soveltamisalueista. Taulukko 1 Elektronisen hallinnon palveluiden tyypit Jokapäiväinen elämä Tietopalvelut Viestintäpalvelut Liiketoimipalvelut Työtä, asumista, koulutusta, terveyttä, kulttuuria, liikennettä, ympäristöä ym. koskeva tieto Arkielämän kysymyksille omistetut keskustelufoorumit Työpaikkoja ja asuntoja koskevat ilmoitustaulut Esim. lipunvaraus, kurssi- ilmoittautuminen Etähallinto Julkisten palvelujen hakemisto Sähköpostiyhteys virkamiehiin Lomakkeiden toimittaminen sähköisesti Hallinnollisten menettelyjen opas Julkiset rekisterit ja tietokannat Poliittinen osallistuminen Lait, parlamenttiasiakirjat, poliittiset ohjelmat, kuulemisasiakirjat Poliittisille kysymyksille omistetut keskustelufoorumit Päätöksentekoprosessien taustatieto Sähköpostiyhteys poliitikkoihin Kansanäänestykset Vaalit Mielipidetutkimuksia koskevat pyynnöt Lähde: Institute of Technology Assessment, Austrian Academy of Sciences and Centre for Social, Background Paper to "the Information Society, Bringing Administration Closerto the Citizens Conference", marraskuu 1998 (järjestäjänä the Centre for Social Innovation on behalf of the Information Society ForumAA/ork Group 5/Public Administration). tarvitaan lomakkeita Liiketoimipalvelujen katsotaan yleisesti 52. tulevaisuutta, olevan elektronisen hallinnon lähes kaikissa koska hallintomenettelyissä. Äskettäisessä saksalaisessa Delphi-tutkimuksessa haastatellut asiantuntijat katsoivat, että liiketoimipalvelut vuoden toteutetaan seuraavien aikana. Arvioidaan, että Yhdysvalloissa jo 40 prosenttia kaikista julkisen hallinnon lomakkeista elektronisessa muodossa. on voi Tällainen huomattavasti keventää sekä kansalaisten että yritysten hallinnollista taakkaa. kymmenen saatavilla hallinnon kanssa asiointi ja tietojen nopeuttaa antamisessa TESS (Telematics for Social Security) -hanke rahoitetaan IDA-ohjelmasta, ja sen tarkoituksena on yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä sen varmistamiseksi, että kansalaiset saavat heille kuuluvat sosiaalietuudet. Tavoitteena on käytettävät korvata paperilomakkeet sähköisellä tiedonvaihdolla. Kaksi ovat tärkeintä vanhuuseläkkeet että siirtotyöläiset saavat heille kuuluvan eläkkeen) ja sairausetuuksien korvaamisen luontoismuotoisten helpottaminen etuus myönnetään ei ole sama kuin se, jossa henkilö on vakuutettu). TESS-hankkeen (sen varmistaminen, jäsenvaltio, aluetta jossa (kun Julkisten palvelujen uudelleenjärjestely 53. investointeja saattaa edellyttää huomattavia sekä hallinnon tasoilla elimiltä ovat hallintokulttuurin muutosta. Tulokset kuitenkin sen arvoisia. 'Elektronisen hallinnon' tuloksena on julkishallinto, jonka suorituskyky on parempi ja joka on lähempänä kansalaisia. kaikilla tarjoamista EU pyrkii itse toteuttamaan huomattavia 54. uudelleenjärjestelyjä hyötyäkseen 'elektronisen hallinnon' mahdollisuuksista. Liiketoimilla kansalaisten kanssa ja kansalaisille useammin suunnatulla tiedolla 'elektroninen' luonne. Yksi esimerkki: ennen pitkää komissio voi käsitellä elektronisia hanke- kehittämisen ehdotuksia viidennessä EU-tason oikeudelliset esteet on ratkaistava, jotta toimet voitaisiin toteuttaa. puiteohjelmassa. tutkimuksen yhä on ja myötä vaikutus 55. liittyvä Yksi elektroniseen hallintoon näkökohta, joka usein unohdetaan, on sen mahdollinen tietomarkkinoihin. Uuden teknologian ja innovatiivisten käsitteiden hallintotasojen käytön viranomaisilla tietoyhteiskunnan rooli. Wienin Eurooppa- liikkeellepanijan neuvostolle esitetyssä työmahdollisuuksista raportissa tietoyhteiskunnassa17 jälleen kerran on tässä suhteessa. korostettu hallitusten roolia johtavana asiakkaana voi Niiden esimerkki kaikkien olla joulukuussa 1998 voi 17 "Työllisyysmahdollisuudet informaatiovallankumouksen hyödyntäminen", KOM (1998) 590, lopullinen. tietoyhteiskunnassa: mahdollisuuksien vakuuttaa kansalaiset ja yritykset ottamaan käyttöön uudet teknologiat ja se saa tieto- ja tietoliikenneteollisuuden uusia mahdollisuuksia. 11. 2 Elektroninen hallinto ja julkisen sektorin tieto tutkimaan käyttö julkisille tietojen teknologian lisätä voi 56. Uuden keruun huomattavasti tehokkuutta. Se elimille antaa mahdollisuuden jakaa saatavilla oleva tieto, jos se on tietosuojaa koskevien sääntöjen mukaista, jolloin sitä ei tarvitse kerätä kahteen kertaan voi kansalaisilta ja huomattavasti yritysten, erityisesti pk-yritysten, hallinnollista taakkaa. kansalaisten yrityksiltä. keventää Tämä ja Tiedon yhteiskäytön tuloksena julkisten 57. lisääntyy, koska niiden tietomäärä elinten toiminnalle on saatavilla tarpeellinen yhteydessä jäsenvaltioiden välillä vaihdetaan yhä enemmän tulli, maatalous, tietoa sellaisilla aloilla kuin ympäristö, terveys, tilastot jne. niiden kaikki EU:n tieto. 58. 'Elektronisella vallankumouksella' on myös suuri vaikutus tiedon saatavuuteen ja valtavat Internetillä levittämiseen. mahdollisuudet sekä foorumina, kansalaiset että yritykset voivat helposti löytää julkisen sektorin tietoa. Kaikki EU:n jäsenvaltiot käyttävät hyväkseen näitä mahdollisuuksia. on josta EU:n toimielimet 59. käyttävät tiedotuspolitiikassaan yhä enemmän Internetin tarjoamia mahdollisuuksia. Ne ylläpitävät web- sivustoja, joilla on tarjolla suuri määrä EU:ta ja sen toimintaa koskevaa tietoa. Näiden web-sivustojen käyttäjämäärät 60. jatkuvasti, mitä osoittaa seuraava kasvavat tutkituista esimerkki: lähes 7 miljoonaa oli komission asiakirjoista elektronisessa muodossa, mikä yli kaksinkertainen määrä vuoteen 1997 verrattuna. syyskuussa 1998 on Uusi teknologia mahdollistaa myös 61. tiedon ja palvelujen saannin integroidummassa muodossa. Tällainen integrointi on toivottavaa, kun erityinen tarpeelliseksi yhteydenoton useisiin eri hallinnollisiin elimiin. Tämä tavoite kuuluu "one stop service" tai "one stop shopping"-periaatteisiin. VVebissä olevasta sivustosta europa. eu. int saa keskitetysti kaikkia EU:n toimielimiä koskevaa tietoa. tietotarve tekee Julkisen sektorin 62. tiedon muuttaminen numeeriseen muotoon ei helpota ainoastaan saatavuutta, vaan myös mahdollisuuksia sen hyödyntämiseen. Tiedon parempi saatavuus yhdessä sen numeerisen muodon kanssa tekee helpommaksi eri lähteistä peräisin olevien tietojen yhdistämisen. Tämä mahdollistaa sellaisten uusien tietotuotteiden luomisen, joiden raaka-aineena tietoa. on käytetty julkisen sektorin monissa Euroopan tarkastellaan asiaa perusteellisesti. tason hankkeissa, joissa EUN - The European Schoolnet ja on sitä viestinnän "Educational rahoittajana Hankkeen koordinoidaan ja Multimedia"-työryhmä Sokrates-ohjelman kautta. Tavoitteena on perustaa Euroopan koulutietoverkko - Euroopan kouluverkko - multimedian foorumiksi eurooppalaisille kouluille. Verkolla tuetaan kouluille kansallisten suunnattuja ja koulutusviranomaisten, tason teollisuuden tieto- yhteistyötä, ja kouluissa tietoliikennetekniikan sisällöntuotannossa sekä opetusmenetelmien ja - teknologian yhteydessä. korkeakoulujen tehtävää Euroopan jolla pyritään lisäämään palveluja käyttöä välillä ja http://www. eun. org/ Lisääntyneet johtavat pitkällä taidot 68. tähtäimellä myös tiedon sektorin julkisen parempaan käyttöön. Paremmin asioista perillä olevat kansalaiset ja yritykset, jotka osaavat käyttää tietotekniikkaa, vaativat yhä enemmän ja parempaa tietoa ja kannustavat julkista sektoria tarjoamaan ja tietoteollisuutta jalostetumpia tietotuotteita ja -palveluita. tietopalveluja parempia luomaan tekee tiedon olevan Digitointiprosessi 63. Euroopan julkisen sektorin elinten väliset erot sektorin ja hallussa ja hyödyntämisen merkityksellisemmiksi. Nämä erot luovat esteitä uuden teknologian tarjoamien mahdollisuuksien täysimääräiselle käytölle julkisen sektorin tietoa koskevan keskustelun Euroopan tasolla yhä tarpeellisemmaksi. saannin selvemmiksi tekevät osalta ja 113 Elektroninen tiedonsaanti kaikille? 64. Yhteiskuntamme on siirtymässä kohti tilannetta, jossa uudet elektroniset työkalut ovat kaikkien saatavilla. läpimurto on tapahtumassa paljon nopeammalla vauhdilla kuin muiden tietovälineiden, kuten puhelimen tai television läpimurto aiemmin tällä vuosisadalla. Vie kuitenkin aikaa ennen kuin yleinen saatavuus on toteutunut. Internetin olisi tiedon kaikkien yhtäläisesti Julkisen sektorin 65. levittäminen Internetissä ei automaattisesti merkitse sitä, että saatavilla. se välineiden Tietoyhteiskunnan (tietokoneet/modeemit ja niiden käyttötaidon osalta on merkittäviä eroja. tietoyhteiskunnan Tässä yhteydessä työllisyysmahdollisuuksia koskevassa raportissa18 korostetaan, että näiden välineiden saatavuus ja niiden käyttötaidot ovat ehdottomia edellytyksiä työpaikkojen luomiselle ja että ne on asetettava etusijalle. jne. ) saatavuuden infrastruktuureihin, Tämä havainto osoittaa, että on tarpeen 66. tuovat investoida elektroniset verkot kaikkien saataville. Kirjastot näyttävät olevan erityisen sopivia toteuttamaan tätä tehtävää, mutta muitakin mahdollisuuksia olisi tutkittava. julkista jotka Infocid saattamiseksi Portugalissa on asennettu 'Cyber-kioskien' verkosto koko maahan Internetin ja erityisesti julkisen sektorin saataville. tiedon Maailmanlaajuinen, integroitu multimedian Infocid- järjestelmä tuo saataville hallinnon tietoa monista aiheista, kuten koulutuksesta, työllisyydestä lainsäädännöstä ja tuomioistuimista, asumisesta jne. kansalaisten ja http://www. infocid. pt/ tieto- Lisäksi korostetaan, että on 67. tärkeää ja investoida viestintäteknologiataitoihin. Jos investointeja ei tehdä, voi tuloksena olla yhteiskunta, joka on pohjimmiltaan jotka osaavat ja henkilöihin, jotka eivät osaa käyttää uusia tietovälineitä. Tätä ongelmaa käsitellään jo jakautunut henkilöihin, 18 "Työllisyysmahdollisuudet informaatiovallankumouksen hyödyntäminen", KOM (1998) 590, lopullinen. tietoyhteiskunnassa: mahdollisuuksien 10 Kappale I I I: Kysymyksiä, jotka liittyvät julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saatavuuteen ja käyttöön 69. Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saatavuuteen ja sen kaupalliseen käyttöön liittyy monia kysymyksiä, joita on pohdittava tarkkaan. julkisen sektorin Näitä ovat muun muassa sekä hallussa olevan yksityisyyden suojaan ja vastuuseen liittyvät kysymykset. tiedon määritelmä jakson Kunkin lopussa 70. esitetyt kysymykset ovat vain lukijan avuksi. Lukijoita pyydetään suhtautumaan tekstiin avoimesti ja innovatiivisesti sekä pohtimaan kaikkia tässä käsiteltyjä asioita ja myös muita kysymyksiä, joilla he katsovat olevan merkitystä tässä yhteydessä. HM Määritelmät Julkisen sektorin hallussa oleva tieto Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon 71. määritelmä on tärkeä, koska se auttaa rajaamaan alan, joka tähän vihreään kirjaan pyydettävän palautteen ja kirjan mahdollisen seurannan on tarkoitus kattaa. sektorin Julkisen toisistaan määritelmät 72. jäsenvaltioissa. poikkeavat Julkisen tiedon saatavuutta koskevissa laeissa ja keskusteluissa voidaan erottaa kolme lähestymistapaa: hallussa olevan sektorin eri • • • jonka lähestymistapa, funktionaalinen mukaan julkinen sektori kattaa valtion toimivaltaa käyttävät ja julkisia palveluja tuottavat elimet^ lainsäädäntöön perustuva/institutionaalinen lähestymistapa, vain asianomaisissa laeissa luetellut elimet ovat julkisen sektorin elimiä jonka mukaan rahoitukseen perustuva lähestymistapa, jonka mukaan julkiseen sektoriin kuuluvat kaikki elimet, jotka rahoitetaan pääasiassa tuomio- direktiivissä 19 Ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta annetussa ja 90/313/ETY lainsäädäntövaltaa käyttävät elimet jätetään julkisen sektorin määritelmän ulkopuolelle. Direktiivissä säädetään, että kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaisten, joilla on ympäristöön liittyviä tehtäviä ja joilla on hallussaan siihen liittyvää tietoa, on saatettava nämä tiedot kaikkien luonnollisten näiden oikeushenkilöiden pyynnöstä siitä riippumatta, onko kysymyksessä näiden henkilöiden oikeudellinen etu. Koska direktiivin tarkoituksena on ympäristönsuojelun edistäminen, siinä ei säädetä kaupallisista näkökohdista. Tiettyihin tämän direktiivin säännöksiin viitataan tarvittaessa kappaleessa II. Tämän vihreän kirjan tuloksena olevilla toimilla ei estetä direktiivin tiedon saantia eikä mukaista, ympäristöä koskevan jo lainsäädännön soveltamista. voimassa olevan yhteisön Direktiiviä tarkistetaan todennäköisesti vuonna 1999. saataville ja julkisin normaalien markkinasääntöjen mukaisesti). jotka eivät varoin (eli toimi siitä, mikä edellä mainituista Riippumatta lähestymistavoista tarkastelussa otetaan huomioon julkisen sektorin eri tasojen, eli valtion sekä alue- ja paikallistason, hallussa oleva tieto valitaan, Edellä mainitut määritelmät eivät missään olosuhteissa kata valtionyrityksiä, joiden toiminta on markkinaehtoista sovelletaan yksityis-ja kauppaoikeuden säännöksiä. joihin ja Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon tyypit Julkisen sektorin hallussa oleva tieto 73. voidaan luokitella monella tavalla. Yksi tapa on erottaa toisistaan hallinnollinen ja muu kuin hallinnollinen tieto. Hallinnollinen tieto liittyy hallituksen tehtäviin ja varsinaiseen hallintoon ja muu tieto puolestaan julkissektorin tehtäviensä hoidon sektorin ulkopuoliseen tietoon (paikkatieto, yrityksiä ja T&K:ta koskeva tieto). keräämään, yhteydessä Hallinnollinen demokratian tieto voidaan edelleen 74. jakaa toiminnalle välttämättömään tietoon (johon kuuluvat lait, oikeustapaukset sekä kansanedustuslaitokseen jolla ei ole liittyvät tämänkaltaista perustavaa merkitystä. tiedot) sekä tietoon, Tieto voidaan jakaa myös tietoon, jolla 75. on merkitystä suurelle yleisölle (kuten kansanedustuslaitoksen toimintaan liittyvä tieto), sekä tietoon, jolla on suoranaista merkitystä vain hyvin pienelle ihmisjoukolle. jakaa Markkinoiden näkökulmasta tieto 76. (mahdollisen) voidaan taloudellisen On huomattava, että sekä hallinnollisella että muulla kuin hallinnollisella tiedolla voi olla merkittävä markkina-arvo. luokkiin sen arvon perusteella. 77. Edellä luetellut jaottelut voivat vaikuttaa siihen, miten erityyppistä tietoa käsitellään. Ne tiedon saattavat hinnoitteluun ja tekijänoikeuksiin, ja niillä voi myös olla merkitystä tietosuojan kaltaisten arkaluontoisten kysymysten yhteydessä. vaikuttaa merkittävästi 11 Kysymys 1 : julkisen Mikä näkemyksenne mukaan soveltuvin? sektorin määritelmistä on Mitä julkisen sektorin hallussa olevan tiedon tyyppejä olisi otettava esille keskustelussa? J!l,2 Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon käyttöehdot ei aina Käyttöoikeus ja merkitse 78. rajoittamatonta ehdoitta myönnettävää oikeutta käyttää julkisen sektorin hallussa olevia ja tietoja. noudattavat käyttöoikeuden osalta toisistaan poikkeavia sääntöjä ja menettelytapoja. Jäsenvaltiot EU Toisistaan poikkeaviin käyttöehtoihin 79. liittyy monia näkökohtia, joilla on merkitystä sekä kansalaisille että yritysten kilpailukyvylle. Molempia kohderyhmiä koskevia näkemyksiä toivotaan esitettäviksi. Edun olemassaolo 80. Kansallisten lakien valtaosan mukaan kysymyksessä ei tarvitse olla yksityishenkilön tai yrityksen erityinen etu, jotta käyttöoikeus julkisen tietoihin voitaisiin sektorin hallussa oleviin tietyissä myöntää. Näin tapauksissa olla, tarpeen käsitellä. voi joten asiaa on kuitenkin Käyttöoikeutta koskevat poikkeukset Kaikkien 81. säännöksiä poikkeuksista. Poikkeukset pääpiirteissään neljään ryhmään: jäsenvaltioiden käyttöoikeuteen laeissa on liittyvistä jakaa voidaan poikkeukset, jotka perustuvat valtion etuun kansalliseen esimerkiksi liittyvät ja turvallisuuteen, järjestykseen, yleiseen taloudellisiin etuihin, kansainvälisiin suhteisiin tai lainsäädäntömenettelyihin; kuuluvat yleensä jäsenvaltion yksinomaiseen toimivaltaan nämä poikkeukset, jotka perustuvat kolmannen osapuolen etuun ja jotka liittyvät esimerkiksi yksityisyyteen, tekijänoikeuksiin, teollis- kauppasalaisuuteen tai oikeudenkäynteihin ja poikkeukset, suojellaan päätöksentekoprosessia, esimerkiksi alustava tai "sisäiseen käyttöön" tarkoitettu tieto joilla poikkeukset, kohtuuttomia kustannuksia hallinnossa, esimerkiksi jo julkaistu kohtuuttomat pyynnöt joilla pyritään välttämään työmääriä tai tai tieto Direktiivissä poikkeuksista, mainitut alueet. 20 90/313/ETY luettelo jotka kattavat kaikki edellä on 82. Poikkeukset ja niiden tulkinta eroavat jonkin verran jäsenvaltioiden välillä. Joidenkin saattaa alan vaikeuttaa kansalaisten yleiseurooppalaista tiedonsaantia. tuntijoiden mielestä yritysten tämä ja Aika, määrä ja muoto kysymykset Aikaa sekä tiedon määrää ja muotoa 83. koskevat ovat menettäneet merkitystään uuden teknologian käyttöönoton ja tiedonvälityksen nopeutumisen myötä. Kun tieto on välittömästi saatavilla sähköisissä verkoissa, käyttäjät voivat hakea tiedot verkosta milloin ja missä tahansa. tarvitsemansa tieto Kaikki julkisen sektorin lähitulevaisuudessakaan. ei 84. kuitenkaan ole saatavilla sähköisessä muodossa vielä on pohdittava, miten nopeasti viranomaisten olisi vastattava pyyntöihin ja miten paljon tietoa niiden olisi annettava. Nämä kysymykset liittyvät tarpeeseen välttää kohtuuttomia vaatimuksia ja työmääriä. Siksi Aika on Kansalliset lait poikkeavat 85. toisistaan niiden määräaikojen osalta, joiden kuluessa vastattava viranomaisten Ranskan tiedonsaantipyyntöön. lainsäädännössä asetetaan kahden kuukauden määräaika, kun taas Ruotsin lainsäädännössä säädetään "pikaisesta vastauksesta". Joissakin tapauksissa lainsäädännössä ei ole viittausta määräaikoihin. 90/313/ETY määräajaksi on asetettu kaksi kuukautta. Direktiivissä Määrä ja muoto rajoittaa, tiedon paljon Kysymys siitä, pitäisikö pyydetyn tiedon 86. määrää aikakysymystä on monimutkaisempi. Tietyt määrälliset rajoitukset voidaan periaatteessa asettaa, jos manuaalisesti vaatii käsiteltävän kohtuuttoman voitava varmistaa, kansalaisten saatavilla edullisesti. Samalla olisi kuitenkin työtä pyrittävä aiheuttavien vaatimusten asettamista julkiselle sektorille. Jos julkisen sektorin hallussa oleva tieto on saatavilla ja käytettävissä sähköisessä muodossa, rajoitusten määrällisten perusteleminen on vaikeampaa. kerääminen työtä. Olisi ovat kohtuutonta välttämään tiedot että sektori Hoitaessaan pääasiallisia tehtäviään 87. tuottaa valtavat määrät julkinen tieto on usein vaikeasti raakatietoa. Tämä käsiteltävässä muodossa, ja sen käyttö saattaa olla hankalaa. Monet julkissektorin yksiköt ovat 20 Katso alaviite 19, s. 11. 12 saman jäsenvaltion julkissektorin eri yksiköiden välillä. Kuviosta 3 käy ilmi, miten erilaisia hintoja yritystietoa tarjoava Dun&Bradstreet-yhtiö joutuu maksamaan saadakseen käyttöönsä eri puolilla Eurooppaa toimivien yritysten rekisteröinti- ja tasetietoja. Kuvio 3: Yrityksiä koskevan tiedon yksikköhinta (Lähde: Dun & Bradstreet Europe, 1998) eri maissa UK wsmmmm\ i i * i , i 5 r D A zz Dk. :: i :::::::::::i P 1 NL E ^ ^ ^ ^ ^ ^^ i •i 1 r i 1 8 EURO 10 I Rekisteröintitiedot • Tasetiedot ottaneet tämän seikan huomioon ja jalostavat osaltaan raakatietoa asiakkaan tarpeita varten. 88. Tähän liittyy myös toinen kiinnostava näkökohta, joka koskee kansalaisten oikeutta saada lopullisessa muodossa olevan tiedon lisäksi raakatietoa sekä vain osittain muokattua tietoa. käyttöönsä jalostetun, Kysymys 2 : Muodostavatko noudattamat erilaiset, julkisen sektorin tietoon sovellettavat käyttöehdot esteitä Euroopan tasolla? jäsenvaltioiden tällöin Jos näin on, mitkä kyseeseen: vaatimus edusta, poikkeukset, aikakysymykset, muoto tai määrä? tulevat tekijät Millaisia ratkaisuja on löydettävissä? JII. 3 helpottamiseksi Käytännön keinoja saatavuuden Sekä kansalaisia että 89. yrityksiä voidaan pitää asiakkaina, joille julkinen sektori tarjoaa tietopalveluja. Asiakaslähtöiseen siitä, että lähestymistapaan otetaan tarpeet ja kansalaisten huomioon palveluita suunniteltaessa ja että käyttöön helppokäyttöisiä otetaan hakumenetelmiä. liittyy yritysten oletus 90. erilaisia tietokokonaisuuksia. Julkisella sektorilla on tarjolla runsaasti Jokin aika sitten tehdyn arvion mukaan pelkästään Alankomaissa on noin 36 000 julkisen sektorin tietokantaa 2l Jotta tietopalveluja käyttäviä asiakkaita voitaisiin auttaa löytämään etsimänsä tästä tietomäärästä, ja hakemistoja. tarvita metatietoa saatetaan Tämä nostaa esille seuraavan kysymyksen: Kysymys 3: (jolla Voidaanko eurooppalaisen metatiedon tarkoitetaan tietoja saatavilla olevasta tiedosta) avulla auttaa Euroopan kansalaisia ja yrityksiä löytämään tarvitsemansa julkisen sektorin tiedot kaikkialla Euroopassa? Jos näin on, mikä olisi paras ratkaisu? Mitä sisältöluokkia olisi otettava julkisen sektorin laadittuun hallussa olevista hakemistoon? tietoresursseista 111. 4 Hinnoittelu 91. hinnoitteluperiaatteet poikkeavat suuresti eri jäsenvaltioiden ja myös Hinnat ja 21 BDO Consultants, Electronische bestanden van het bestuur, 1998 13 Hinnoittelumalleja Vuodelta 1994 peräisin olevassa ranskalaisessa hinnoitteluohjeessa erotetaan toisistaan tiedon kemu ja tuotantokustannukset (joista ei peritä maksua) ja esimerkiksi jotka muut kustannukset, painatuksesta, tai tiedonhausta tiedonsiirrosta voidaan periä maksu). Ohjeessa erotetaan lisäksi toisistaan eri tietotyypit ja käyttötarkoitukset. päivityksestä, (joista johtuvat kauppa- lähestymistapa: 1985 peräisin kuningaskunnassa olevia sovelletaan Yhdistyneessä vuodelta ja teollisuusministeriön ohjeita, joissa on omaksuttu markkinaehtoinen "Jos valtionhallinnon hallussa oleville markkinakelpoisille tiedoille, joita se jo tarjoaa, on olemassa selkeät markkinat, ministeriöiden olisi veloitettava tiedoista kohtuullinen markkinahinta. Jos kysymyksessä on markkinakelpoinen tieto, jota ei ole aikaisemmin hyödynnetty, voidaan alustavasti sopia siitä, että veloitetaan vain ne kustannukset, jotka ylittävät tiedon normaalista, alkuperäisen käyttötarkoituksen mukaisesta käsittelystä aiheutuvat kustannukset. on 1989 omaksuttu Synergiaa koskevissa Euroopan komission ohjeissa vuodelta kustannusten jakoperiaate: "Hinnoitteluperiaatteet voivat vaihdella tiedon luonteen mukaan: hinta olisi määritettävä siten, että se vastaa kustannuksia, jotka aiheutuvat tiedon esikäsittelystä ja sen siirtämisestä yksityiselle sektorille multa ei välttämättä sisällä kaikkia hallinnollisia kuluja. Hintaa voidaan alentaa, jos tuloksena olevan tietopalvelun katsotaan olevan yleisen edun mukainen". Yhdysvalloissa sovellettavan lain mukaan voidaan veloittaa tiedonhausta, tietojen jäljentämisestä sekä tarkistusten tekemisestä mutta ei julkisen sektorin aikaansaamasta, jalostuksessa syntyvästä arvonlisäyksestä. Julkisen sektorin olisi tehokkuutta pidettävä ar\>onlisäystä ainoastaan tarkoitettuna, lisäävänä, ei voiton välineenä. raakatiedon tavoitteluun 92. Nykysuuntaus on tarjota yhä enemmän Internetin julkisen sektorin tietoa maksutta kautta, ja tämä voi pitkällä aikavälillä vaikuttaa hintoihin ja hinnoitteluperiaatteisiin. 14 Kuvio 4: Niiden henkilöiden osuus, jotka ovat kiinnostuneita ottamaan tietokoneyhteyden paikallisviranomaisiin saadakseen käyttöönsä asiakirjoja Lähde: Eurobarometer 47 ja että ilmi, Tutkimuksissa keskusteluissa on 93. käynyt sektorin julkisen tietopalvelupolitiikan kaksi tarkoitusta - saatavuus edellyttävät ja otettava hinnoittelupolitiikkaa, huomioon useita tarpeita: käyttömahdollisuudet jossa olisi - • • • tiedonsaantimahdollisuus kohtuullisin kustannuksin kaikille tiedon käyttömahdollisuudet reilu kilpailu (jota käsitellään seuraavassa kappaleessa) tuottamastaan Hinnoitteluperiaatteet ovat tärkeitä, kun 94. tarkastellaan tiedonsaantimahdollisuuksia. Julkisen sektorin hallussa oleva tieto tuotetaan veronmaksajien kustannuksella. Näin ollen voidaan kysyä, onko julkisilla laitoksilla oikeutta veloittaa tiedosta. Voidaan kuitenkin todeta, että tiettyä julkisen sektorin tietotuotetta haluaa yleensä käyttää vain pieni osa kansalaisista ja että enemmistöä ei pitäisi vaatia tukemaan tätä vähemmistöä. Käyttäjät ovat tietyissä tapauksissa valmiit maksamaan tarjotuista (tieto)palveluista. Tämä käy selvästi ilmi kuviosta 4. Hinnoittelulla ei kuitenkaan pitäisi estää 95. kenenkään tiedonsaantia. Tässä yhteydessä voidaan mainita Ranskan tekemä aloite, jonka julkisen tarkoituksena on sektorin hallussa oleva tieto, jota voidaan pitää "olennaisen tärkeänä" kansalaisten oikeuksien ja demokratian toteutumiselle. Tämäntyyppisen tiedon tarjonta on periaatteessa maksutonta. tunnistaa sellainen 96. Kun tarkastellaan tiedon käyttöä, on tärkeää, että julkisen sektorin pyrkimykset tiedon edistämiseksi kaupallisen kuitenkin tunnustetaan on yksityisen hyödyntämisen ja palkitaan. sektorin Jos tarkoituksena 15 kilpailukykyisten tuotteiden kehittäminen julkisen pohjalta, sektorin olevan yksityisen raakatieto käyttöönsä kohtuulliseen hintaan. sektorin on hallussa saatava tiedon Hinnoittelu vaikuttaa tämän vuoksi 97. ratkaisevasti siihen, miten tietosisältöä tuottava ala hyödyntää julkisen sektorin hallussa olevaa tietoa. Se määrää pitkälti sen, onko kyseinen ala sektorin kiinnostunut hallussa olevaan tietoon perustuvien tuotteiden ja palvelujen jalostamiseen. Amerikkalaiset yritykset hyötyvät siitä, että ne voivat saada käyttöönsä maansa julkisen sektorin hallussa olevaa tietoa maksutta. investoimaan julkisen yrityksille laskea Amerikkalainen ohjemistoyritys aikoo pian markkinoille tarkoitetun karttatietoohjelman, jonka avulla käyttäjät voivat etsiä kohteita kartalta, merkitä niitä kartalle, liittää karttoja osaksi laatimiaan asiakirjoja sekä tutkia yrityksensä trendejä karttojen avulla. Tarkoituksena on parantaa työskentelevien yrityksissä kaikenkokoisissa tehostaa karttojen käytön avulla mahdollisuuksia liiketoimintaan liittyvää päätöksentekoa. Ohjelma sisältää yli 15 miljoonaa katuosoitetason osiota kaikkialta Yhdysvaltojen alueelta, sekä maailman valtioiden rajat. Tuotteen arvioitu hinta on 109 dollaria. Tuotetta voidaan verrata karttatietoon erikoistuneen yrityksen yhtä saksalaisen tarjoamaan, osavaltiota paikkatietokokonaisuuteen, koskevaan jonka hinta on DEM 9 728 + alv 16 %. vain käsin kuningaskunnasta toimiva Yhdistyneestä edistävä painostusryhmä on ympäristönsuojelua jälkeen valittanut, että virallisen maanmittauksen yritti Britannian veloittaa puntaa karttatietokannan sisältämistä koko maan kattavista tiedoista. kansallinen maanmittauslaitos organisaatiolta 365 000 yli Kysymys 4; Miten erilaiset hinnoittelupolitiikat vaikuttavat julkisen tietojen sektorin hallussa olevien saatavuuteen ja käyttöön? tämä sen, ettei kansalaisilla Aiheuttaako ja yrityksillä ole samoja mahdollisuuksia kaikkialla unionissa? IH. 5 Kilpailusäännöt sektorin Julkisen 98. elinten kustannusrakenteet saattavat erota yksityisten yritysten Joissakin kustannusrakenteista. olosuhteissa ne saattavat tarjota tuotteita alle markkinahinnan tai tukea muita toimintoja tiedon myynnistä saatavilla tuloilla. Kun vaikutus vilpittömään julkinen sektori alkaa 99. tarjota jalostettuja tietotuotteita markkinoilla, sillä voi olla haitallinen kilpailuun. Kilpailukysymykset voivat tulla esille myös silloin, kun julkisia toimilupia tai yksinoikeussopimuksia myönnetään yksityisen sektorin Epäoikeudenmukaisia kilpailutilanteita saattaa syntyä myös silloin, kun kaikki osapuolet eivät saa tietoa yhtä nopeasti. puoliyksityisille toimijoille. tai Kansallinen lainsäädäntö Kaikissa yleisiä jäsenvaltioissa noudatetaan 100. Joissakin kilpailusääntöjä. joitakin julkisen säädöksissä käsitellään nimenomaan sektorin hallussa olevan tiedon kaupalliseen hyödyntämiseen liittyviä näkökohtia. Yhdistyneen kuningaskunnan ohjeissa todetaan, että hallinnon yksiköt eivät saa pyrkiä kilpailemaan yksityisen sektorin kanssa. Ranskan sääntöjen mukaan julkisen elimen ei pitäisi suoraan toimia jalostettuja ja se voi markkinoilla, tietopalveluja vain, jos palvelu on yhteensopiva sen kanssa. Kilpailusääntöjen erilainen soveltaminen eri jäsenvaltioissa saattaa vääristää markkinoita. lakisääteisen tehtävän tarjota kattamisen periaatteella palvelua koskeva periaate). (välttämätöntä • Yritysten väliset sopimukset24; • Yksinoikeudet25. koskevien Valtiontukea sääntöjen 102. perusteella voidaan väittää, että julkisen tiedon tuottajat kilpailevat joissakin oloissa yksityisen sektorin kanssa. Julkinen rahoitus olisi silloin tietyt jota voivat valtion poikkeukset27. EY:n perustamissopimuksen 6 artikla, jossa kielletään kansallisuuteen perustuva syrjintä, on niin ikään tärkeä. Lisäksi komission vuonna 1989 julkaisemissa synergiaa koskevissa suuntaviivoissa viitataan kilpailusääntöihin. tukea26, koskea 103. Kilpailupolitiikan kannalta erotetaan toisistaan usein tieto, jolla on yksi ainoa lähde ja jota on yleensä tarjottava kohtuullisin ehdoin, sekä tieto, joka saatavilla myös muualta ja johon voidaan soveltaa markkinahintoja. 104. Kilpailu on myös julkisten hankintojen olennainen periaate. Sitä voidaan käyttää sekä paino- ja julkaisusopimuksissa (joissa julkinen tai laitos maksaa tukee sitä) että jakelusta vastaavien jakelusopimuksissa tiettyjen on toimijoiden määrää tavoitteiden - kuten maantieteellisen kattavuuden - saavuttamiseksi). julkaisun (jos rajoitettu Uusi teknologia muuttaa kiinteitä ja 105. ja muuttuvia kustannuksia, uusia kotimaisia kansainvälisiä toimijoita ilmaantuu markkinoille, mistä puolestaan syntyy mahdollisuuksia hintojen alentamiseen tai jakelumäärien kasvattamiseen. muutoksia Tämä hankintapolitiikan ja tarjousehtojen osalta. edellyttää saattaa Kysymys S: julkisen Missä määrin sektorin elinten osallistuminen tietomarkkinoille voisi vääristää kilpailua Euroopan tasolla? ja missä tilanteissa EU:n kilpailusäännöt III. 6 Tekijänoikeuteen liittyvät kysymykset Euroopan unionin Euroopan kilpailusäännöt 101. määritellään yhteisön perustamissopimuksen 85-94 artiklassa. Tällä alueella liittyviä kilpailuperiaatteita: toisiinsa useita on • Valtion tuki22: Julkinen tuki ei saa aiheuttaa markkinoiden vääristymistä. • Määräävän aseman väärinkäyttö23: Jos saatavissa muualta, on kulujen ehtoja tietoa ei ole sovellettava kohtuullisia 22 92 artikla. 23 86 artikla. 16 106. oikeudellisten Lainsäädännöllisten, hallinnollisten tai virallisten ja niiden tekstien yhteismarkkinoille 85 artikla. 90 artikla. 92 artiklan 1 kohdan merkityksessä. 24 25 26 27 Ei ainoastaan 92 artiklan 2 ja 3 kohdan (tuet, jotka soveltuvat pitää tai yhteismarkkinoille soveltuvina), vaan myös 90 artiklan 2 kohdan nojalla, jos yritykselle on uskottu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin tuottaminen. Viimeksi mainitussa tapauksessa on täytettävä kaikki 90 artiklan 2 kohdan yleisiin yritykselle taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden tuottaminen, tuen määrä ei saa ylittää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun varmistamisen nettokustannuksia eikä joka olisi kaupan kehitykseen saa vaikuttaa ristiriidassa yhteisön etujen kanssa. liittyvien palveluiden edellytykset: voidaan tavalla, uskottu joita on käännösten osalta Bernin yleissopimus (2 artiklan 4 kohta) antaa jäsenvaltioille vapauden määrätä suojasta. jättääkseen Suurin osa jäsenvaltioista on käyttänyt 107. tätä sopimusmääräystä tällaiset tekstit kaiken tekijänoikeussuojan ulkopuolelle. Muunlaisen julkisen sektorin tuottaman tiedon osalta useimmat jäsenvaltiot ovat laajentaneet edellä mainitun poikkeuksen soveltamisalaa siten, että se koskee myös tällaista tietoaineistoa. Se, missä määrin tekijänoikeus koskee tällaista aineistoa, yleisön sinänsä ei tiedonsaantimahdollisuuksia. rajoita Julkisella sektorilla on kaksi pääasiallista 108. syytä suojella hallussaan olevaa tietoa. Se saattaa ensinnäkin olla tulon lähde. Tämä voi kuitenkin aiheuttaa kilpailuun liittyviä kysymyksiä. aikaan markkinoiden saattaa Se vääristymistä sellaisten yritysten välillä, jotka haluavat käyttää uudelleen tietoa. jäsenvaltioiden saada eri Toinen syy julkisen sektorin elinten 109. hallussa olevan tiedon suojeluun voisi olla tarve varmistaa tärkeää vastuukysymysten näkökulmasta. tietoturva. Tämä on Kysymys 6: Muodostavatko Euroopassa vallitsevat erilaiset tekijänoikeusjärjestelyt esteen julkisen sektorin tiedon hyödyntämiselle? 111*7 Yksityisyyttä koskevat kysymykset koskee tiedosta hallussa olevasta henkilöitä tai mahdollistaa Osa kaupallisesti kiinnostavasta julkisen 110. sektorin on luonteeltaan henkilökohtaista, eli se koskee tiettyjä heidän esimerkiksi tunnistamisensa. Tämä luotto rekisterejä väestö-, yritys-, ajoneuvo- ja sekä ja lääketieteellistä sosiaaliturvaan liittyvää tietoa. Tällaisen tiedon saannista voi olla hyötyä yksityiselle sektorille markkinoinnissa, tai muussa käytössä. Näissä tapauksissa tiedon tarve ja oikeus yksityisyyteen on sovitettava yhteen. Tällaisen tasapainottamisen tarve näkyy kaikissa kansallisissa tiedonsaantia koskevissa laeissa. tutkimuksessa työllisyyteen ja 95/46/EY28 Direktiivi 111. yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden liikkuvuudesta annettiin 24. tietojen vapaasta lokakuuta 1995. Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, jotka sitovat sekä julkista että yksityistä sektoria, ja luodaan tarvittava tasapaino julkisen sektorin ja henkilötietojen suojaamisen välille. Direktiiviä on noudatettava, kun on kysymys julkisen sektorin hallussa olevista henkilötiedoista. tiedon saatavuuden periaatteen 28 EYVLL281,23. 11. 1995, s. 31-50. 17 112. Henkilötietojen käsittelystä vastaavien tehtävä on sovittaa yhteen julkisten elinten toisaalta vapaus käyttää tietoja kaupallisia tai muita toisaalta yksityisyyteen liittyvät näkökohdat direktiivin periaatteiden, erityisesti rajattua käyttötarkoitusta koskevan periaatteen mukaisesti. tarkoituksia varten ja Tilastotiedon erityistapauksen osalta 113. tunnustettu sovellettava tilastotietoihin salassapitoperiaate vahvistaa tietosuojan tasoa. Tilastosalaisuus ei ainoastaan estä kaikkien muiden yksityisten käyttäjien tiedonsaantia vaan myös salassapidettävien tietojen siirron muille hallinnollisille elimille kuin tilastolaitoksille. 114. yksityisyys voi vaarantua, jos monet rekisterit muodossa kautta). Tietoyhteiskunnan myötä henkilöiden julkiset sähköisessä Internetin tulevat (verkkoyhteyksien saataville tai Kysymys 7; Onko julkisen sektorin tiedon käyttöön liittyviin yksityisyyttä koskeviin näkökohtiin kiinnitettävä erityistä huomiota? Miten kaupallisilla intresseillä voitaisiin perustella julkisen sektorin hallussa olevien henkilötietojen saanti? 111. 8 Vastuukysymykset tiedon olevan julkisen saantiin Vastuukysymysten selkeydellä saattaa 115. sektorin olla myönteinen vaikutus hallussa ja hyödyntämiseen. Tosiasiassa vastuu voi olla julkiselle sektorille syy harjoittaa varovaista informaatiopolitiikkaa. Jos julkinen elin antaa tietoa voi se (kansallisten joutua vastuuseen periaatteessa vastuuta koskevien lakien mukaisesti) kaikista vahingoista, joita asianomaiselle kansalaiselle aiheutuu. tiedon pyytäjälle, suoraan Asia on monimutkaisempi, jos tiedon 116. käsittelyyn ja levitykseen osallistuu enemmän kuin kaksi osapuolta tiedon pyytäjä). Näin on asianlaita esimerkiksi, kun julkinen sektori on luovuttanut tiedon yksityiselle yritykselle. Tässä tapauksessa julkiset elimet voisivat olla yhä vastuussa annetusta tiedosta, jollei tätä vastuuta ole sopimuksella rajoitettu. (julkinen elin, tehnyt virheen Mitä useampi taho on asiaan osallisena, 117. sitä vaikeampaa on ristiriitatilanteessa määritellä, kuka on lain vastaisesti. Jotkut alan tuntijat katsovat, että Euroopan tasoinen koordinoitu toiminta on tässä yhteydessä koska lainsäädännön sovellettavan kansallisen erityisen tärkeää, toiminut tai määrittäminen voi olla vaikeaa joissa toiminta tapahtuu eri maissa29. tapauksissa, Kysymys 8: määrin jäsenvaltioiden erilaiset Missä vastuujärjestelmät saattavat muodostaa esteen julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saannille tai hyödyntämiselle? 111. 9 EU-tieto 118. Kuten tämän vihreän kirjan kohdassa 1. 1 ja liitteessä 2 on esitetty, EU kehittää parhaillaan tiedon menettelytapoja sen hallussa olevan saannin parantamiseksi ja sen levittämiseksi. Kaikki EU:n toimielimet ylläpitävät esimerkiksi jotka ovat saatavilla saman WWW-sivustoja, yhdyskäytävän ja jotka tarjoavat suuren määrän tietoa. (http://europa. eu. int) kautta kehittämistä toimintatapojen 119. Näiden helpottaisi, tämän asiakirjan palautteena jos saataisiin kommentteja tällä alalla toteutettavista toimista ja siitä, miten niihin suhtaudutaan. Tämä johtaa seuraavaan kysymykseen: Kysymys 9: Missä määrin EU:n toimielinten noudattama politiikka tiedon saannin ja levittämisen alalla on riittävää? Millä tavalla niitä voidaan edelleen parantaa? 1998 tietyistä koskevista elektronista 18. marraskuuta antamassa " Komission kaupankäyntiä direktiiviehdotuksessa sisämarkkinoilla oikeudellisista näkökohdista tunnustetaan, että on tarpeen selventää online- palveluiden tarjoajien vastuuta kolmannen osapuolen tiedon tarjoajat siirtämisen ja tallentamisen (esim. kun palvelun viestinnän toimivat epävarmuuden yhteydessä. poistamiseksi erilaisten lähestymistapojen ehdotuksessa vahvistetaan pelkkää siirtotoimintaa koskeva poikkeus ja rajoitetaan palvelun tarjoajan vastuuta muista "välittäjän" toimista. jäsenvaltioiden yhtenäistämiseksi oikeudellisen "välittäjinä") kaupallisen Nykyisen osalta tason ja Loppupäätelmät Julkisen sektorin tiedon avoimuuden 120. Euroopassa muodostaa puute kaikkialla kansalaisille että merkittävän esteen sekä yrityksille, EY:n perustamissopimuksessa myönnettyjä oikeuksia ja hyödyntää sisämarkkinoiden tarjoamat edut. haluavat käyttää jotka 121. käytänteiden Euroopan hyväkseen Euroopan tietoresursseja. Komissio uskoo, että erilaisten lakien ja estää käyttämästä suuri määrä tietoteollisuutta saattaa Tähän kirjaan 122. saatavia vihreään vastauksia ja erityisesti niitä huomioita, jotka seikkojen tai muiden sääntelyn koskevat jotka saattavat haitata aiheuttamia esteitä, tiedon julkisen olevan saantimahdollisuuksia, apuna käytetään tarvitaanko Euroopan yhteisön harkittaessa, toimia, ja jos tarvitaan, minkälaisia niiden pitäisi olla. hallussa sektorin 123. Tällaisia toimia voisivat olla esimerkiksi: • Lainsäädäntö suuntaviivojen tarve). (esim. tai sitovan suositusten, lainsäädännön • Tiedonvaihto kaikkialla Euroopassa, minkä avulla julkiset elimet voivat oppia toistensa kokemuksista. • Olemassa olevia tiedon (kansalaiset, yritykset ja hallintoelimet). lisääminen tietolähteitä kaikilla koskevan tasoilla • Esittely- ja pilottihankkeet, jotka mahdollistavat uusia tietopalveluita tukevan ja teknologian yksityisen sektorin uusien yhteistyömuotojen kokeilut. levittämisen julkisen ja • Koulutusaloitteet, hallintoelinten tiedonhallintataitoja. ja lisäävät jotka yksityishenkilöiden Näistä mahdollisista toiminta-aloista tai 124. tyyppisistä muun minkä tarkoituksenmukaisiksi katsotuista toimenpiteistä pyydetään toimittamaan palautetta. tahansa Kysymys 1 0: toimiin olisi kiinnitettävä ensi sijassa Mihin huomiota Euroopan tasolla? 19 Seuraavassa luettelossa on yhteenveto luvussa III esitetyistä kysymyksistä. Kysymysluettelo 1 Mikä julkisen sektorin määritelmistä on näkemyksenne mukaan soveltuvin? Mitä julkisen sektorin hallussa olevan tiedon tyyppejä olisi otettava esille keskustelussa? 2 Muodostavatko jäsenvaltioiden noudattamat erilaiset, julkisen sektorin tietoon sovellettavat käyttöehdot esteitä Euroopan tasolla? Jos näin on, mitkä aikakysymykset, muoto tai määrä? tekijät tulevat tällöin kyseeseen: vaatimus edusta, poikkeukset, Millaisia ratkaisuja on löydettävissä? 3 Voidaanko eurooppalaisen metatiedon (jolla tarkoitetaan tietoja saatavilla olevasta tiedosta) avulla auttaa Euroopan kansalaisia ja yrityksiä löytämään tarvitsemansa julkisen sektorin tiedot kaikkialla Euroopassa? Jos näin on, mikä olisi paras ratkaisu? Mitä sisältöluokkia olisi sisällytettävä julkisen sektorin hallussa olevista tietoresursseista laadittuun hakemistoon? 4 Miten erilaiset hinnoittelupolitiikat vaikuttavat julkisen sektorin hallussa olevien tietojen saatavuuteen ja käyttöön? Aiheuttaako tämä sen, ettei kansalaisilla ja yrityksillä ole samoja mahdollisuuksia kaikkialla unionissa? 5 Missä määrin ja missä tilanteissa julkisen sektorin elinten osallistuminen tietomarkkinoille voisi luoda epäoikeudenmukaista kilpailua Euroopan tasolla? 6 Muodostavatko Euroopassa vallitsevat erilaiset tekijänoikeusjärjestelyt esteen julkisen sektorin tiedon hyödyntämiselle? 7 Onko julkisen sektorin tiedon käyttöön liittyviin, yksityisyyttä koskeviin näkökohtiin kiinnitettävä erityistä huomiota? Miten kaupallisilla henkilötietojen saanti? intresseillä voitaisiin perustella julkisen sektorin hallussa olevien 8 Missä määrin jäsenvaltioiden erilaiset vastuujärjestelmät saattavat muodostaa esteen julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saannille tai hyödyntämiselle? 9 Missä määrin EU:n toimielinten noudattamat politiikat tiedon saannin ja levittämisen alalla ovat riittäviä? Millä tavalla niitä voidaan edelleen parantaa? 10 Mihin toimiin olisi kiinnitettävä ensi sijassa huomiota Euroopan tasolla? 20 Liite 1: Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saanti jäsenvaltioissa Itävalta (1987/287, paikallisen sekä annettu Perustuslaissa yleisestä säädetään 15. 5. 1987) tiedonsaantioikeudesta. Tämä muodostaa liittovaltion, vähimmäiskehyksen. Kaikkien tason alueellisen tai muiden hallintovirkailijoiden julkisoikeudellisten elinten palveluksessa olevien virkailijoiden on luovutettava omaan toimivaltaansa kuuluvaa tietoa, ellei se ole salassapitovelvollisuuden lain mukaisen kansalaisille annetaan piirissä. Tiedot yleensä joissakin maksutta, mutta tapauksissa peritään esimerkiksi kopiointi- tai jakelukulut. Kukin ministeriö määrittelee kaupallistamisperiaatteensa tapauskohtaisesti vastaavan ministerin valvonnassa. Julkinen ja yksityinen sektori tekevät esimerkiksi televiestinnän, perinnän sekä oikeudellisen ja hallinnollisen tiedon aloilla. yhteistyötä Belgia (Flanderi liittovaltion 23. 10. 1991 (11. 4. 1994) joiden mukaan Belgiassa on ja ja alueellisia 13. 6. 1996) hallinnon avoimuutta koskevia lakeja, viranomaisten hallussa olevat asiakirjat ovat yleisesti saatavilla. Laeissa säädetään kuitenkin, että näin saatuja hallinnollisia asiakirjoja ei saa jakaa edelleen tai käyttää kaupallisiin tarkoituksiin. Julkisen sektorin hallussa tiedon kaupallistamista koskevia olevan yleisiä lakeja ei ole. Hallinnon avoimuutta koskevan tiedot annetaan maksutta tai nimelliseen hintaan. Muutamat tekemällä ministeriöt kaupallistavat tietoja ja tapauskohtaisia sopimuksia. Julkisen tehty yksityisen sektorin yhteistyötä on esimerkiksi ja maantieteellisten tietojen aloilla. Viimeksi mainitulla alalla on kuitenkin ollut myös oikeusjuttuja, joissa on ollut osallisena vastaava valtion elin. ajoneuvorekisteritietojen lain mukaan viestimissä tiedottamiseen Aktiiviseen liittyy Postbus 3000 -palvelu, joka välittää liittohallituksen lehtimainonnan tietoa television, radion ja kerrotaan kautta. Näissä tarjottavista yleisölle myös maksutta ja esitteistä. Esitteissä on yhteystietoja lisätietoja kyseisestä aiheesta ja siihen liittyvistä palveluista. Lisäksi kansalaiset lisätietoa Postbus 3000:n voivat saada liittovaltion kautta. Postbus 3000 on tietopalvelun tarjoama palvelu. Liittovaltion hallitus avasi 24. maaliskuuta 1995 laajan nelikielisen (hollanti, ranska, web-sivuston saksa) englanti 'katto-web- (http://belgium. fgov. be). Tämä ja sivusto' sisältää osoittimet kaikkiin liittovaltion ministeriöihin. Tarjolla on monenlaista tietoa: yleistietoja Belgiasta, hallituksen päätöksiä, julkisten organisaatioiden osoitteita ja julkisen sektorin tietoa koskevia aloitteita. Kunnat ja alueet ylläpitävät myös omia web-sivustojaan. Nämä ovat saatavilla liittovaltion web-sivustojen kautta hyperlinkkejä käyttäen. Tällä hetkellä (liittovaltion tasolla) valmistellaan puhelinpalvelukeskusta, jolle kansalaiset voivat esittää julkista sektoria koskevia kysymyksiä. toteuttaa vastaavia Flaaminkielinen yhteisö toimia. VVallonian alueella tällainen keskus on jo toiminnassa. on Euroopan neuvoston suositusten mukaisesti koskenut hallitusta oikeudellinen velvollisuus julkaista useimmat päätöksensä, ja ne tuodaan tarjolle cd-romien tai Internetin kautta. vuodesta 1997 Tanska Valmisteilla on uusi laki, jolla korvataan kaksi tiedon saatavuuteen liittyvää lakia. Lakiesitys kattaa koko yhteiskunnan ja vastaa läheisesti Euroopan yhteisön direktiivin 95/46/EY sisältöä. koskevia julkisia postitusluetteloja Avoimia julkaistaan suunnitellaan; pilottitoimia ja kaikki julkaisun standardi, elektronisen julkiset julkaisut tulevat vähitellen elekronisesti julkisilla saataville. Kaikilla on Internet-sivusto. Uusia sähköpostiosoite ja elektronisia tarjolla. on itsepalvelukeinoja Elektronisessa muodossa olevaa oikeudellista tietoa on saatavissa maksutta. elimillä käsitellään Info-Society jossa määritellään Periaatteena on, että kansalaiset saavat painetut säädetyn asiakirjat maksamalla kruunua joka on 10 Tanskan maksun, ensimmäiseltä sivulta ja 1 kruunu kultakin seuraavalta sivulta. Julkisen sektorin tiedon laissa, mutta kaupallistamisesta ei säädetä 2000 asiaa ohjelmassa. Valtiovarainministeriö on antanut vuonna 1992 julkista sektoria koskevan yleisen "pitkän budjettiohjeen, ja aikavälin "oikeudenmukaisen periaatteet. Sähköisten tietopalvelujen markkinat ovat Tanskassa vielä pienet, ja julkinen sektori itse levittää suurimman osan hallussaan olevasta tiedosta sekä painettuna että sähköisessä muodossa. kaupallista Jonkin. verran mielenkiintoa on virinnyt väestö-, yritys- ja maarekisteriin, tilastoihin lainsäädäntöön liittyvää tietoa kohtaan, ja näillä aloilla on ollut julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä ja kilpailua. keskimääräiset kustannukset" kilpailun" ja Julkisten uusi hinnoittelumalli on nyt työstetty osaksi julkisen tietojen myyntiä koskeva 21 ja saatavuutta sektorin budjettiopasta, ja julkisten tietojen jatkuvaa laatua kehitystyötä koskevista periaatteista on tehty päätös. Pyrkimyksenä on toteuttaa avoimen tietoyhteiskunnan syntymisen edellyttämät toimet mahdollisimman nopeasti. sekä Suomi vuonna yleisten Laki julkisuudesta asiakirjain (83/9. 2. 1951) antaa oikeuden saada kaikki asiakirjat, jotka ovat viranomaisen laatimia ja antamia tai jotka on lähetetty tai annettu viranomaiselle ja ovat sen hallussa. Tätä 1987 laajennettiin oikeutta "lävistämällä, myös koskemaan magnetoimalla tai muulla näihin verrattavalla tallennetta, joka on tavalla aikaansaatua tarkoitettu tai teknisin muutoin apuvälinein". ja uudistetaan lailla edistetään viranomaisten hallussa olevan tiedon käyttöä hallinnon ulkopuolella. luettavaksi, kuunneltavaksi parhaillaan. Uudella ymmärrettäväksi tarkistetaan Lakia Muuten Suomen tilanne on kaupallistamisen ja markkinoiden osalta samanlainen kuin Tanskassa. Yksityinen sektori ei ole vielä kovin kiinnostunut kyseisestä tiedosta, ja tärkein levittäjä on julkinen sektori itse. 1995 lyhyesti sektorin yksityisen julkaistussa raportissa Vuonna tietoyhteiskunnan suomalaisen tarve kehittämisestä mainitaan toimesta edistää tapahtuvaa kaupallista tiedon uudelleenkäyttöä. Vuonna 1992 annetussa Valtion valtion maksuperustelaissa viranomaisen tuottamat tavarat ja palvelut jaetaan kolmeen suoriteryhmään: a) Yleisen edun mukaiset suoritteet ovat maksuttomia. b) Suoritteista, joiden kysyntä perustuu lakiin ja joiden tuottamiseen viranomaisella on yksinoikeus, peritään omakustannushinta, c) Muut suoritteet hinnoitellaan liiketaloudellisin perustein. Ranska on levittää yleinen Ranskassa hallinnollisten asiakirjojen saantia koskeva laki, joka on osa laajempaa hallinnon ja yleisön suhteita koskevaa lakia (78-753/17. 7. 1978, muutettu 1979). Sen mukaan kyseisiä asiakirjoja ei voi tai monistaa, hyödyntää kaupallisesti. Asiakirjat saa nähtäväksi veloitetaan. maksutta, mutta Lisäksi on 14. 2. 1994 annettu pääministerin levittämisestä. kiertokirje julkisen periaatteita Siinä määritellään ja tällaisen erotetaan (jota saa vapaasti) ja jalostettu tieto (joka on joissakin tapauksissa tekijänoikeuden piirissä). Lisäksi käsitellään julkisen ja yksityisen sektorin tiedon toisistaan kaupallistamiselle raakatieto kopioista joitakin tiedon tehtäviä tiedon levittämisessä sekä kilpailu- ja hinnoittelukysymyksiä. joillakin aloilla tiedon markkinoilla. Tämä Yksityinen sektori on vahvasti mukana julkisen sektorin on (maantieteellinen onnistunut toisilla tieto, yritystiedot) paremmin (maatalous, oikeudellinen tieto). Käytäntönä on myöntää ja joidenkin tämä aiheuttaa ongelmia kilpailun kannalta. toimilupia yksityisille yrityksille, kommentoijien mielestä kuin käytettäviksi Tietoyhteiskuntaohjelmassaan Preparer 1'entree de la France dans la societe de 1'information, joka julkistettiin 16. tammikuuta 1998, Ranskan tiedot" ilmoitti, että "tärkeät julkiset hallitus tulevat Internetiin. vapaasti Aloitteessa tuodaan esille, että verkkojen kehittyminen on perusteellisesti muuttanut totuttua kahtiajakoa julkisen tiedon saannin ja sen siinä painotetaan, että mahdollisuus saada julkisen sektorin hallussa olevaa tietoa on elintärkeä tietomarkkinoiden tietoteollisuuden ja siten kehittymiselle. levittämisen Lisäksi välillä. Saksa viranomaiset valmistellaan Saksassa ei ole yleisiä tiedonsaantia tai tiedon lakeja. Monissa koskevia kaupallistamista yksittäisissä tietyn alan laeissa säädetään tiedon saannista (esim. hallinnolliset valitukset, ympäristötieto). osavaltioiden Joidenkin perustuslaeissa on asiaa koskevia säännöksiä, yleisiä ja niissä tiedonsaantilakeja. Eri ovat luoneet kaupallistamismenettelyjä erikseen. Joillakin aloilla (esim. rahoituksen ja kaupan kohdalla) on esimerkkitapauksia tilastojen yksityisen ja julkisen sektorin onnistuneesta yhteistyöstä, mutta (esim. yritystietojen kohdalla) on ollut vaikeuksia. Myös hinnoitteluperiaatteet vaihtelevat paljon sen mukaan, mikä on pyynnön oikeudellinen perusta, mikä virasto on kyseessä ja mihin tietoja aiotaan käyttää. Liittovaltiorakenne lisää vaihtelua. toisilla aloilla Kreikka alan sektorin asiakirjojen Kreikassa on laki (1599/1986) tietojen yleisestä saatavuudesta, mutta siinä ei ole säännöksiä kaupallista julkisen hyväksikäyttöä. Yleistä, julkisen sektorin tiedon levittämistä koskevaa lakia tai käytäntöä ei ole, mutta sisäasian ja julkisen hallinnon ministeriö puitteita. valmistelee Sähköiset tietomarkkinat ovat hyvin pienet, eikä julkisen sektorin hallussa olevalla tiedolla ole vielä markkinoita (lukuun ottamatta muutamia poikkeuksia kulttuurin, matkailun, maatalouden ja oikeuden aloilla). Monet hallintoelimet kehittävät parhaillaan tietojärjestelmiä, joiden avulla niiden tietosisältö tuodaan sekä yritysten että kansalaisten ulottuville. oikeudellisia 22 Irlanti tiedonsaannin Vuonna 1997 hyväksytty vapautta koskeva laki on ensimmäinen merkittävä säädös, joka velvoittaa julkiset elimet Lain perusteella yksityishenkilöillä on oikeus asiakirjoja saada mahdollisimman ja yksityisyyden suojan asettamissa rajoissa. laajalti yleisen edun julkaisemaan käyttöönsä tietojaan. virallisia elinten julkisten on Lain mukaisesti julkaistava tiettyjä itseään koskevia tietoja ja perusteena päätöksenteon kerrottava käyttämistään säännöistä, sisäisistä menettelyistä, tulkinnoista jne. Monet julkiset tietoja elimet Internetissä. Tiedoilla ennen kaikkea auttamaan ihmisiä, jotka haluavat selvittää, mitä tietoja kullakin organisaatiolla heistä on ja miten he voivat saada nämä tiedot käyttöönsä. tällaisia pyritään julkaisevat joka perustuu Muista kuin henkilötiedoista voidaan periä tietojen hakuun maksu, käytettyyn aikaan ja perustuntitaksaan. Myös kopiointikustannuksia voidaan periä. ainoastaan Henkilötietoja ottamatta kopiointikustannukset, erittäin suuria tietomääriä. Mitään maksua ei peritä siitä ajasta, julkiset elimet käyttävät tietopyyntöjen käsittelyyn. koskevat lukuun jonka Lisäksi useimmat julkiset elimet tuottavat julkaisuja. Julkaisut ovat oman alansa yleensä maksuttomia, jos niiden avulla edistetään alan politiikan päämääriä, tai ne hinnoitellaan kustannuksia vastaaviksi. Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon kaupallisesta hyödyntämisestä ei ole yleistä lainsäädäntöä tai toimintatapaa, mutta tietyt maarekisteri, (esim. organisaatiot maanmittauslaitos) omia tietojaan. Tällöin hinnoittelu on yleensä markkinoiden määräämää, tuotteista peritään hinta. Kaupallista julkisen hyödyntämistä sektorin yhteistyötä on pääasiassa oikeus- ja tilastoalalla. ja yksityisen markkinoivat kaupallinen ja ja julkisten tietokantojen käyttäminen pyritään Vuonna 1996 laadittiin raportti "Information Society Ireland - Strategy for Action", jossa esitetään ja tietopalveluiden maksutonta tai erittäin edullista tarjontaa, johon liittyy myös tieto- ja julkisella viestintätekniikan tuomaan sektorilla. markkinoille olevia sovelluksia. Kaikki tuore virallinen tieto on sekä määrä painotuotteena että elektronisesti. Edulliset puhelinmaksut julkisiin elimiin on jo otettu tehostetaan käyttöön, ja tarjottavalla tulevaisuudessa tilausfaksi- itsepalvelu-mahdollisuudella, niitä Internetissä Näin kansalaisia samanaikaisesti julkaista lähellä palvelulla jne. Laatimalla julkisia web-sivustoja ja pyritään parantamaan palveluiden saatavuutta. lisäämään vuorovaikutteisuutta Italia Maassa on tiedonsaantia koskeva yleinen laki (241/7. 8. 1990), mutta monessa tapauksessa tiedonsaanti edellyttää sitä, että asia koskee pyytäjää. Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon kaupallistamista koskevaa yleistä lakia tai käytäntöä ei ole. Edellä mainitun lain nojalla saatavat tiedot ovat maksuttomia. Kaupallisiin tarkoituksiin luovutettava tieto hinnoitellaan eri virastoissa eri tavoin. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä on harjoitettu esimerkiksi yritys- kohdalla. Joitakin kilpailusääntöihin liittyviä valituksia on tehty. tilastotietojen ja Luxemburg eikä julkisen sektorin Maassa ei ole tiedonsaantia koskevaa yleistä lakia tiedon kaupallistamista koskevia yleisiä sääntöjä. Asiaa tutkimaan on kuitenkin asetettu työryhmä. Käytännössä olemassa oleva tieto annetaan ilmaiseksi jakelukustannukset kattavaan hintaan. Julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä tehty. Markkinoiden hyvin pieni koko todennäköisesti hillitsee puhtaasti kansallisia aloitteita. toistaiseksi ole tai ei Alankomaat tietoa julkista levitettävä Maassa on hallinnollista tietoa koskeva laki (tullut voimaan vuonna 1980, muutettu vuonna jonka perusteella viranomaisten on 1992), aktiivisesti ja pyynnöstä toimitettava haluttuja tietoja. Näihin velvoitteisiin on kuitenkin poikkeuksia ja jotka vastaavat muissa yleistä rajoituksia, laeissa annettuja tiedonsaantia koskevissa (esim. valtion rajoituksia poikkeuksia ja ja etuun osapuolten kolmansien päätöksentekoprosessin suojaan perustuvat poikkeukset). ja Sisäministeriö koordinoi julkisen sektorin tietoa koskevaa politiikkaa. Julkisen sektorin tiedon kaupallisesta hyödyntämisestä tai uudelleen laadittu yleistä käytöstä ei toistaiseksi ole poliittista ohjelmaa. Tässä tilanteessa eri viranomaiset ovat laatineet omia ohjelmiaan. Yleisen politiikan laatiminen on kuitenkin valmisteilla. "Towards information Ensimmäisenä toimenpiteenä hallitus antoi the kesäkuussa 1997 muistion accessibility of government information, Policy framevvork for increasing the accessibility of government information technology". Muistion and Communication avainaiheena on, mitä julkisen sektorin tietoa olisi saatettava elektronisesti saataville, kenelle, miksi, miten ja mihin hintaan. Hallituksen näkemys on, että niin sanotun perustuslaillisen ja asetukset, demokratian perustiedot through (lait 23 olisi tarjottava laajalti, koska ja parlamentin tuomioistuinten päätökset saataville asiakirjat) tällaiset mahdollisimman ja tiedot ovat yleensä viestintätekniikka voi tärkeä apuväline. Hallitus totesi muistiossaan, että sen olisi määritettävä politiikka, joka koskee laatimiin elektronisiin hallintoviranomaisten tiedostoihin sisältyvien käyttöä erityisesti yksityisellä sektorilla. julkisia. Tieto- tällöin olla tietojen % tapauksista) markkinahintoihin. Julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä tehdään ja paikallisesti paljon varsinkin alueellisesti rahoituksen, esimerkiksi tieteen kulttuurin, osalta ja aloilla. Yritystietojen yhteistyötä ei joko ole ollut lainkaan tai se on epäonnistunut. ulkomaankaupan, koulutuksen ja tilastojen Ruotsi seurantatoimena asemaa. Tavoitteena tarkastellaan Muistion parhaillaan hallintoviranomaisten elektronisiin tiedostoihin sisältyvien tietojen tyyppiä, käyttöä, alkuperää ja tiedostojen on oikeudellista luokitella kaikki elektroniset tiedostot, jotta voitaisiin tiedostojen käyttöä koskevat ohjeet. Tällaiset ohjeet julkisen katsotaan tiedostojen sektorin hyödyntäminen kaupallinen uudelleenkäyttö on niin monimuotoista, ettei yksi yleinen sääntö todennäköisesti riitä. laatia erityyppisten tarpeellisiksi, elektronisten koska tai Portugali ja palvelutehtävää julkisen sektorin liittyvää säännöstöä Portugalissa on tietoa koskeva yleinen laki (65/26. 8. 1993), mutta ei tai kaupallistamiseen käytäntöä. Yleensä ajatellaan viranomaisten julkista tiedosta veloitetaan mahdollisimman alhainen hinta. Maassa on käynnissä tietojen saatavuutta koskeva hanke, joka tarjoaa tiettyjä julkisen koskevan sektorin kioskityyppisen Hankkeen toteutus on annettu osittain tekninen yksityisen sektorin tehtäväksi. Julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä on tehty myös yritystiedon ja oikeudellisen tiedon alueilla, mutta markkinoiden pienuus tietokantojen ja suhteellisen vähentävät kaupallista kiinnostusta. hallinnon pieni määrä aloja palvelun. sähköisten tiedon Espanja tietoa. Tiedon sääntelee Espanjassa on laki yleisestä tiedonsaannista (30/26. 11. 1992), mutta se ei vielä koske tietokonekäyttöön soveltuvassa muodossa saamiseksi olevaa edellytetään, että asia koskee pyytäjää. Äskettäin on annettu kuninkaallinen asetus, elektronisten joka käyttöä tiedonkäsittelymenetelmien keskushallinnossa. Siinä viitataan myös väliseen hallinnon suhteeseen. Uudet ovat osoittaneet, että niiden julkisten palvelujen osuus, joiden tiedot ovat yleisön saatavilla, on 34 %, ja että joissakin tapauksissa tietoja tarjotaan yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa. Yleistä kaupallistamispolitiikkaa ei ole. Hinta vaihtelee maksuttomuudesta (40 kansalaisen tutkimukset ja laki laki Ruotsissa on maailman vanhin tiedonsaantia koskeva lehdistön (vuoden 1766 vapaudesta, jota on viimeksi muutettu 1994). Se takaa viranomaisen hallussa olevien, myös sähköisten, asiakirjojen saannin. Laki kattaa kaikki viranomaisen laatimat tai vastaanottamat asiakirjat. Asiakirjojen käyttö on maksutonta, mutta yli yhdeksän sivun asiakirjoista peritään tietoja maksu. Laki ei velvoita elektroniseen erityisessä missään tietojenkäsittelyyn soveltuvassa muodossa painomuodon lisäksi. tarjoamaan Asiakirjojen saanti voidaan evätä ainoastaan salassapitoa lainsäädäntöön koskevien (laki salassapidosta). sisältyvien erityissäännösten nojalla ja tietoja. Tietojärjestelmissä koskee myös lainsäädäntö Periaatteessa viranomaisten tietokannoissa ja rekistereissä olevia rekistereissä olevien tietojen käyttöoikeudet on käytännössä rajoitettu koskemaan ainoastaan ja tietoja, toimittaa tavanomaisia noudattaen. erityissäännöksiä Tietosuojalaissa tietoja kansalaisten mahdollisuuksista saada heitä rekisterissä julkisessa koskevasta tiedosta. menettelyjä on jotka voidaan hakea olevasta, Uusi henkilötietolaki tulee voimaan lokakuussa 1998. Laki perustuu suurelta osin EU:n lainsäädäntö ei tietosuojadirektiiviin. Uusi rajoita perustuslain mukaista oikeutta virallisten asiakirjojen yleiseen saantiin. tiedot kiinteästä Tiettyjä suuria kansallisia tietokantoja ja julkisia rekistereitä voidaan lain mukaan käyttää kaupallisiin tietopalveluihin (yksityishenkilöiden ja yritysten osoitteet, ja kulkuneuvoista maaomaisuudesta, hyödyntää jne. ). Tällaista yksityisellä tarjoavissa tuotteissa. Julkisen sektorin hallussa olevan tiedon yleensä kattamiseen. Mikään muu kustannusten julkisen rekisteritiedon myyminen ei ole sallittua. voidaan lisäarvoa tietoa sektorilla hinnoittelu perustuu Valtion ja kuntien viranomaiset järjestävät omia tietovarojaan, jotta ne voisivat tarjota entistä enemmän elektronisessa muodossa. Tämä toiminta ei liity pelkästään lehdistön vapautta koskevaan lakiin, joka tällä painettujen hetkellä ainoastaan takaa tietoa 24 asiakirjojen saannin, vaan kyseessä on palvelun tarjoaminen yksityisille ihmisille ja yrityksille. Virallisten asiakirjojen käyttöoikeuksia pohtii tietotekniikan näkökulmasta komitea, jonka liittyvien tehtävänä perustuslain määräysten tarkastelu. kysymykseen on 1996 parlamentti avautuessa tietotekniikkaa jossa tulevaisuudennäkymiä hyväksyi Keväällä koskevan hallituksen luonnostellaan lakiehdotuksen, julkisen politiikan elektroniselle sektorin Lakiehdotuksessa tarjonnalle. voi että tähdennetään, vahvistaa avoimuutta ja tuoda taloudellisia etuja yhteiskunnalle. Siinä myös annetaan yleiset suuntaviivat julkisen kansalaisten sektorin, tiedonsaannille. tietotekniikka ja demokratiaa yritysten ja julkista aiheista tietopalvelut on yksi Julkisen sektorin hallintoa tärkeimmistä lakiehdotuksessa koskevassa hallituksen vuodelta 1998. Perusperiaatteena on, että julkinen tieto pitäisi hinnoitella siten, että Hallitus jakelukustannukset esittelee myös alalla jatkotyön suuntaamista, mihin sisältyy kansallisen ja elektronisessa perustiedon määrittely saatavuuden muodossa olevan parantaminen rekistereistä. julkisista Pääasiassa yksityishenkilöiden tai yritysten kanssa toimivien viranomaisten pitäisi tarjota elektronisia itsepalvelumahdollisuuksia, joilla täydennetään perinteistä palvelua. katetaan. tehtävän tiedon ja on ehdotusta tehnyt ehdotuksen Oikeusministeriö Rixlex 2000 -oikeustietojärjestelmän uudistamiseksi, koskeva kuuleminen käynnissä. Järjestelmän rakenne on hajautettu. Kaikki, jotka toimittavat järjestelmään tietoa, ovat vastuussa sisällön paikkansapitävyydestä. toimitetun aineiston parhaillaan on sitovia, mutta riippumaton Vuonna terveyspalvelujen käytännesäännöt. 1995 niitä parlamentin valvoo hallituksesta oikeusasiamies. erilliset, koskevat annettiin avoimuutta aloitti hallitus Joulukuussa työskentelynsä Nykyinen toukokuussa 1997, ja se on selvästi sitoutunut tiedonsaannin vapautta koskevan laatimaan lain. julkaistiin 1997 tiedonsaantioikeuksia koskeva valkoinen kirja jonka ehdotukset "Your ovat tiedonvapauslaiksi selvästi käytännesääntöjen avoimuusvaatimuksia laajemmat. to know", right aikoo Hallitus tiedonsaannin lakiehdotukseksi vuoden 1999 aikana. vapautta julkaista luonnoksen koskevaksi Internetissä Hallitus on perustanut myös hallintotietoa jakavan Intemet-palvelun (at. www. open. gov. uk. Kaikki uudet säädökset ja oikeudelliset välineet julkaistaan (www. hmso. gov. uk). Kansalaisilla on oikeus saada paikallishallinnon hallussa olevaa tietoa (Local Government Act 1985) kuten terveystietoja ja sosiaalipalvelujen hallussa olevaa tietoa. henkilökohtaista tietoa, ja yksityiselle tietoa koskevat Markkinakelpoista hallinnon kauppa- ja teollisuusministeriön suuntaviivat julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1986. tiedon Ne antavat hallintoyksiköille ohjeita tarjoamisesta sektorille. Suuntaviivoja uudistettiin viimeksi vuonna 1990, mutta viime aikojen muutosten takia hallitus katsoo, että nyt voi olla aika tarkistaa niitä uudelleen. Suuntaviivat kattavat esimerkiksi tiedon seuraavat maksut, tunnistaminen, sopimuskysymykset, kruunun ja tekijänoikeusvelvoitteet, yksityisyyden suoja, vastuut, kilpailu, avoimuus ja palveluntarjoajien suhteen. alat: markkinakelpoisen syrjimättömyys EY: n turvallisuus kulut ja toimintaan Edellä esitetyissä puitteissa jatketaan useita käytännön lainsäädäntöön liittyviä joilla pyritään edelleen sopeuttamaan ja kehittämään tietohallintoa, avoimuutta, synergiaa ja vastuukysymyksiä uudessa elektronisessa ympäristössä. toimia, ja Yhdistynyt kuningaskunta toimivat Monet suorittavista hallintoyksiköistä nykyisin kustannusvastaavuus- periaatteella. Tämä on ollut omiaan lisäämään hallinnon kiinnostusta tarjota tietoa eri tavoin, ei-kaupallisesti. sekä Hinnoittelu riippuu aineiston tyypistä ja siitä, missä määrin sitä aiotaan käyttää uudelleen kaupallisesti. kaupallisesti että ja niiden lakia, joka takaisi Maassa ei ole yleistä keskushallinnon hallussa olevan tiedon saannin. Käytännesäännöt julkaistiin vuonna 1994, mukaiset tiedonsaantioikeudet ovat suunnilleen samat kuin muissa maissa lailla säädetyt. Niihin kuuluu mukaan hallintoyksiköiden vapaaehtoisesti on annettava joitakin yleisen edun mukaisia tietoja. Säännöt eivät ole oikeudellisesti velvoite, jonka on esittänyt vaatimuksia Yksityissektori tekijänoikeuksien lisensointijärjestelmän vapauttamiseksi, jotta yksityisen sektorin olisi helpompi saada lupia monistaa erilaista tietoa. Hallitus onkin ilmoittanut helpottavansa lakisääteisen aineiston monistamista koskevaa tekijänoikeus-politiikkaa luokkalisenssien käyttöä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on EU:n suurimmat ja vanhimmat sähköisen tiedon sektorin markkinat. Julkisen yksityisen ja ja 25 oikeudellisen tehty paljon esimerkiksi yhteistyötä on ja maantieteellisen, yritystiedon parissa. Valtion tekijänoikeuksia koskeva vihreä kirja "Crown Copyright in the Information Age", jossa käsitellään julkisen sektorin julkaistiin tiedon tammikuussa 1998. saantia, 26 Liite 2: Julkisen sektorin hallussa olevaan tietoon liittyvät Euroopan komission toimet- vihreän kirjan tausta 1. Joitakin tapahtumia päätöslauselman Syyskuussa 1996 Euroopan parlamentti tietoyhteiskuntaa antoi komission koskevasta toimintasuunnitelmasta. Parlamentti toivoi elektronisia tällöin, tiedonvälityskeinoja hyödynnettäisiin jaettaessa kansalaisille tietoa jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla. uusia että 1996 antoi teollisuusasioiden Lokakuussa neuvosto päätöslauselman tietoyhteiskunnan poliittisista painopisteistä. Päätöslauselmassa kehotettiin jäsenvaltioita parantamaan sektorin hallussa tiedon saatavuutta nopeuttamalla olevan välineiden tarjoamien tietoyhteiskunnan ja käyttöönottoa tehostamalla ja yksityisen välisiä kumppanuussuhteita. sektorin julkisen julkisen Julkisen sektorin tietojen saatavuus oli yksi painopistekysymyksistä myös julistuksessa, jonka antoivat Bonniin 6. -8. heinäkuuta 1997 tietoverkkoja maailmanlaajuisia käsittelemään kokoontuneet ministerit. tukeneet alan Myös valtiovallasta riippumattomat toimijat toimintaa. ovat aktiivisesti voimakkaasti Tietoyhteiskuntafoorumi on ajanut aloitetta tiedon saatavuuden parantamiseksi (Wienin julistus 13. 11. 1998. ). julkisen sektorin on Lisäksi vielä mainittava muiden kansainvälisten elinten aloitteet, esimerkiksi Euroopan neuvoston toiminta. 2. 2. EU:n toimielinten avoimuus helpomman tehty on Maastrichtin sopimuksen allekirjoittamisen toimielinten avoimuus on jälkeen EU:n Toimielinten olennaisesti parantunut. saannin asiakirjojen turvaamiseksi huomattavia ponnisteluja. Vuonna 1994 komissio teki esimerkiksi päätöksen yleisön oikeudesta (8. saada tehty päätös yleisön helmikuuta 1994 oikeudesta komission asiakirjoista, jota on muutettu 19. syyskuuta 1996). tietoja komission asiakirjoista saada tietoja sopimuksessa erityinen määräys kysymys Amsterdamin sopimukseen korostui entisestään, sillä liitettiin Euroopan toimielinten avoimuudesta. Sopimukseen lisättiin uusi artikla, jonka mukaan kaikilla unionin kaikilla luonnollisilla henkilöillä, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, tai oikeushenkilöillä, joilla on jossain säänntömääräinen kansalaisilla kotipaikka sekä 27 jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua Euroopan unionin toimielinten (parlamentin, neuvoston ja komission) asiakirjoihin kunkin toimielimen sisältyvien menettelysääntöihin mukaisesti erityismääräysten mahdollisimman avoimuuden saavuttamiseksi. Avoimuusperiaatteen osalta uutta Amsterdamin vaihetta sellaisen yhä liiton luomisessa Euroopan kansojan välille, jossa tehdään niin avoimesti kuin päätökset mahdollista lähellä kansalaista. ja mahdollisimman sopimus merkitsee läheisemmän suuren Sopimuksessa määrätään myös, että neuvostolla on lainsäätäjän ominaisuudessa toimiessaan velvollisuus julkistaa annetut äänet ja äänestysselitykset. Käyttäjän opas on saatavilla sekä painettuna vvebistä että (http://europa. eu. int/en/comm/accdoc/content s. html), ja siinä annetaan käytännön tietoja tiedonsaantia komission nykyisestä politiikasta. koskevasta contents. html). 3. Aktiivinen tiedotuspolitiikka Kaikilla EU:n toimielimillä on omat web- sivustot, yhteisen yhdyskäytävän kautta (http://europa. eu. int). Sivustot tarjoavat suuren määrän tietoa. pääsee joille kansalaisten tiedotusohjelman Euroopan PRINCEn puitteissa on käynnistetty kolme "ensisijaista tiedotushanketta": • • • "Building Europe Together" web-sivusto (http://europa. eu. int/en/comm/dg10/build/ build. htm) tietoa Euroopan yhdentymisen haasteista, temaattista tarjoaa http://europa. eu. int/euro/ on yksinomaan eurolle omistettu Euroopan komission Intemet-sivusto, vuoropuhelua kansalaisten ja yritysten osoitteessa kanssa http://citizens. eu. int/. Tämä aloite seuraa Kansalaisena Euroopassa -aloitetta. ylläpidetään tehtävää pääasiallista Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen (EUR-OP) on Euroopan unionin toimisto toimielinten virallinen julkaisija. EUR-OPin ovat kolme painokuntoon ja saattaminen, hallinnollinen tuki ja jakelu. EUR-OP, jossa on joukko Euroopan painotalojen edustajia, on perustanut EU:n julkaisijoiden foorumin. EUR-OP:n on tarjottava kaikkien toimielinten puolesta pääsy tällä hetkellä käytettävissä kannustettava oleviin tietokantoihin tekninen ja ehdot vaihtelevat synergiasuuntaviivoja. julkaisijoita käyttämään julkaisematonta EU- aineistoa. EUR-OP on aina suositellut, että toimielimet noudattaisivat komission vuoden Levittämistä 1989 koskevat tiedon jalostusarvon EUR-Lex mukaan. näyttää (http://europa. eu. int/eur-lex/) esimerkiksi maksutta Euroopan yhteisöjen viralliset ajalta jälkeen, ja sitä päivitetään julkaisemisen lehden virallisen päivittäin uusimpien painosten mukaan, jotka ovat saatavilla tunteja Internetissä muutamia paperiversion julkaisemisen jälkeen. kielellä päivän lehdet 11 45 tietokoneistettu dokumentointijärjestelmä, (http://europa. eu. int/celex/) on CELEX toimielinten maksullinen joka välinen sisältää koko lainsäädännön: CELEX on käytettävissä kiinteällä 969 ecun vuosimaksulla, jolla sitä voi käyttää rajoittamattomasti. Euroopan unionin 4. Vihreän kirjan tausta-aloitteet julkisen Komissio havaitsi julkisen sektorin hallussa olevan tiedon merkityksen mahdollisena voimavarana 1980-luvun puolivälissä, jolloin se aloitti kuulemismenettelyn ja tiedontoimittajien sekä yksityisen sektorin käyttäjien edustajien kanssa. Kuuleminen luomista liittyi yhteisön ja koskevaan tehtiin tietoteollisuuden tutkimuksia näistä kysymyksistä. Komissio valmistelevia järjesti myös oikeusasioiden keskustelutilaisuuksia neuvoa-antavan avustuksella. (Lisätietoja saa komitean kotisivulta, joka l*M EUROPE -www- sijaitsee komission palvelimella: http://www2. echo. lu/legal/en/ labhome. html). tietomarkkinoiden IMPACT-ohjelmaan tarpeisiin. Lisäksi komitean synergian Näiden aloitteiden tuloksena syntyi 19 suuntaviivaa julkisen ja yksityisen sektorin välisen parantamisesta tietomarkkinoilla. Jatkotutkimuksissa todettiin kuitenkin, että näiden suuntaviivojen avulla ei saavutettu odotettuja tuloksia. Niillä ei useimmissa jäsenvaltioissa ollut juuri mitään vaikutusta. Kesäkuun 27. ja 28. päivänä 1996 komissio järjesti Tukholmassa suuren kokouksen, jossa keskusteltiin tähän vihreään kirjaan liittyvistä kysymyksistä. Osallistujat ilmaisivat kannattavansa tähän mennessä toteutettuja toimia saatavilla pyynnöstä). (kokousasiakirjat ovat tiedon koskevan Alan ensimmäinen lainsäädäntöaloite oli saannin ympäristöä vapaudesta annettu direktiivi 90/313/ETY, joka hyväksyttiin 23. kesäkuuta 1990. luonnollisilla ja Direktiivin mukaan kaikilla saada oikeushenkilöillä olevaa viranomaisten hallussa oikeus on toimia tekemä ympäristökeskuksen työ olisi Lisäksi toteuttanut myös ympäristötietoa. EU on ympäristöalalla, Erityisesti muita tässä Euroopan otettava suhteessa neuvoston huomioon. puheenjohtajisto ovat ja allekirjoittaneet 25. kesäkuuta 1998 YK:n Euroopan talouskomission yleissopimuksen osallistumisesta tiedonsaannista, yleisön päätöksentekoon ja muutoksenhakuoikeudesta ympäristöasioissa. komissio 28 Liite 3: Yhdysvaltojen nykyinen tilanne: oikeudellinen kehys Yhdysvalloilla on pitkä kokemus aktiivisesta julkisen sektorin tietopolitiikasta. Vuonna 1966 säädettiin tiedonsaannin vapautta koskeva laki ("Freedom of Information Act", FOIA). Sitä muutettiin vuonna 1996 lailla elektronisen tiedon ("Electronic Freedom of saannin vapaudesta Information takaa EFOIA), liittovaltion hallinnon tietojen yleisen saannin sähköisesti. Act", joka tiedonhakupalvelu liittohallituksen varmistamiseksi lähteet, ja olennaiset olevaa Hallituksen perustettu saatavuuden käyttäjille saatavilla tiedonsaannin http://www. gils. net/). tietoa varmistamisessa (GILS) on tietojen yksilöimällä kuvaamalla avustamalla (see hyödyntämään kannustanut Yhdysvallat on voimakkaasti yksityissektoria julkisen sektorin tietoa kaupallisesti lukuisilla FOIAn lisäksi annetuilla laeilla kuten asiakirjamäärän vähentämistä ("Paperwork Reduction Act") ja hallinnon avoimuutta koskeva laki ("Government in the Sunshine Act") ja yksityiskohtaisilla poliittisilla asiakirjoilla, kuten talousarvion varainhallintaviraston (Office of Management and Budget) kirjelmällä A130). koskeva laki varainhallintaviraston (OMB) Talousarvion vuonna 1986 annettua lakia (Uniform Freedom of Information Act) koskevissa maksutaulukoissa ja ohjeissa käsitellään muun muassa hintakysymyksiä. Se sisältää määräykset, veloitetaan joiden mukaan (mahdollisesti) hausta, monistamisesta ei tarkastelukustannuksista mutta julkisen raakatiedon sektorin Yhdysvaltain jalostamisesta. pääasiallisesti suorittamasta ja ainoastaan välineenä hinnoittelufilosofian mukaan julkisen sektorin omien olisi nähtävä lisäarvo eikä tehokkuuspyrkimystensä kannustimena voiton tuottamiseen. Toisaalta, jos yksityinen sektori aikoo tuottaa kaupallisesti elinkelpoisen tuotteen tai palvelun, sen olisi pystyttävä julkista sektoria enemmän ja myymään se voittoa tuottavaan hintaan. Hallituksen hallussa olevaa tietoa ei koske tekijänoikeus liittovaltion tasolla. jalostamaan sitä viittaus tehdään tärkein kysymyksiin kilpailuun Yhdysvalloissa 4. 1. 1995 liittyviin vähentämistä annetun ("Paperwork Reduction Act") koskevan pykälässä 3506, jossa käsitellään liittovaltion virastojen velvollisuuksia. Siinä säädetään, että: asiakirjamäärän lain "kunkin viraston on varmistettava, että viraston julkinen tieto on tosiaikaisesti ja tasapuolisesti yleisön saatavilla. " mutta siinä ilmaistaan myös, että virastot eivät saisi, paitsi jos se on erityisesti laissa sallittu: "A) ottaa käyttöön yksinoikeudellisia, rajoitettuja tai muita levitysjärjestelyjä, joilla heikennetään yleisön tasavertaisia mahdollisuuksia saada käyttöönsä ajankohtaista tietoa; B) rajoittaa tai säännellä yleisön julkisen tiedon käyttöä, jälleenmyyntiä tai edelleenlevitystä; C) periä palkkioita tai rojalteja julkisen tiedon jälleenmyynnistä tai edelleenlevityksestä; tai D) ottaa käyttöön käyttäjämaksuja, levityskustannukset". julkista jotka tietoa koskevia ylittävät 29 ISSN 1024-4492 KOM(98) 585 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 16 06 01 Luettelonumero : CB-CO-99-021-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg