title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3901/98 του Patricia McKENNA προς την Επ τροπή. Συμμετοχή του Επιτρόπου Leon Brittain στη Συνάντηση της Ομάδας Bilderberg του 1998

eurovoc_concepts:
European Commissioner
Scotland
allowances and expenses
international meeting
operating cost
paid leave

text: C 207/144 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 7. 1999 2. ∆εδοµε΄νου ο΄τι η Οµα΄δα Bilderberg συνη΄θως αναλαµβα΄νει τα ε΄ξοδα της πολυτελου΄ς διαµονη΄ς των µελω΄ν της, δεν θα ε΄πρεπε η Επι΄τροπος να υποβα΄λει τη σχετικη΄ δη΄λωση; 3. Εισε΄πραξε η Επι΄τροπος την προβλεπο΄µενη για τα µε΄λη της Επιτροπη΄ς ηµερη΄σια αποζηµι΄ωση για τις ηµε΄ρες του ταξιδιου΄ της; 4. Ήταν η Επι΄τροπος σε α΄δεια κατα΄ τη δια΄ρκεια του ταξιδιου΄ της; (1999/C 207/197) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3900/98 υποβολη΄: Patricia McKenna (V) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Συµµετοχη΄ του Επιτρο΄που Hans van den Broek στη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg του 1995 Σχετικα΄ µε τη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg που ε΄λαβε χω΄ρα στο Bürgenstock απο΄ 8 ε΄ως 11 Ιουνι΄ου 1995, και στην οποι΄α συµµετει΄χε ο Επι΄τροπος van den Broek, ερωτα΄ται η Επιτροπη΄: 1. Ποιο΄ η΄ταν το συνολικο΄ προ΄γραµµα του ταξιδιου΄; τα ε΄ξοδα επεστρα΄φησαν αµε΄σως µετα΄ το ταξι΄δι και, εα΄ν ο΄χι, ποιο΄ς τα πλη΄ρωσε; 2. ∆εδοµε΄νου ο΄τι η Οµα΄δα Bilderberg συνη΄θως αναλαµβα΄νει τα ε΄ξοδα της πολυτελου΄ς διαµονη΄ς των µελω΄ν της, δεν θα ε΄πρεπε ο Επι΄τροπος να υποβα΄λει τη σχετικη΄ δη΄λωση; 3. Εισε΄πραξε ο Επι΄τροπος την προβλεπο΄µενη για τα µε΄λη της Επιτροπη΄ς ηµερη΄σια αποζηµι΄ωση για τις ηµε΄ρες του ταξιδιου΄ του; 4. Ήταν ο Επι΄τροπος σε α΄δεια κατα΄ τη δια΄ρκεια του ταξιδιου΄ του; (1999/C 207/198) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3901/98 υποβολη΄: Patricia McKenna (V) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Συµµετοχη΄ του Επιτρο΄που Leon Brittain στη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg του 1998 Σχετικα΄ µε τη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg που ε΄λαβε χω΄ρα στο Turnberry της Σκωτι΄ας απο΄ 14 ε΄ως 17 Μαι΅ου 1998, και στην οποι΄α συµµετει΄χε ο Επι΄τροπος Leon Brittain, ερωτα΄ται η Επιτροπη΄: 1. Ποιο΄ η΄ταν το συνολικο΄ προ΄γραµµα του ταξιδιου΄; τα ε΄ξοδα επεστρα΄φησαν αµε΄σως µετα΄ το ταξι΄δι και, εα΄ν ο΄χι, ποιο΄ς τα πλη΄ρωσε; 2. ∆εδοµε΄νου ο΄τι η Οµα΄δα Bilderberg συνη΄θως αναλαµβα΄νει τα ε΄ξοδα της πολυτελου΄ς διαµονη΄ς των µελω΄ν της, δεν θα ε΄πρεπε ο Επι΄τροπος να υποβα΄λει τη σχετικη΄ δη΄λωση; 3. Εισε΄πραξε ο Επι΄τροπος την προβλεπο΄µενη για τα µε΄λη της Επιτροπη΄ς ηµερη΄σια αποζηµι΄ωση για τις ηµε΄ρες του ταξιδιου΄ του; 4. Ήταν ο Επι΄τροπος σε α΄δεια κατα΄ τη δια΄ρκεια του ταξιδιου΄ του; (1999/C 207/199) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3902/98 υποβολη΄: Patricia McKenna (V) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Συµµετοχη΄ της Επιτρο΄που Ritt Bjerregaard στη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg του 1995 Σχετικα΄ µε τη Συνα΄ντηση της Οµα΄δας Bilderberg που ε΄λαβε χω΄ρα στο Bürgenstock απο΄ 8 ε΄ως 11 Ιουνι΄ου 1995, και στην οποι΄α συµµετει΄χε η Επι΄τροπος Bjerregaard, ερωτα΄ται η Επιτροπη΄: 1. Ποιο΄ η΄ταν το συνολικο΄ προ΄γραµµα του ταξιδιου΄; τα ε΄ξοδα επεστρα΄φησαν αµε΄σως µετα΄ το ταξι΄δι και, εα΄ν ο΄χι, ποιο΄ς τα πλη΄ρωσε; 2. ∆εδοµε΄νου ο΄τι η Οµα΄δα Bilderberg συνη΄θως αναλαµβα΄νει τα ε΄ξοδα της πολυτελου΄ς διαµονη΄ς των µελω΄ν της, δεν θα ε΄πρεπε η Επι΄τροπος να υποβα΄λει τη σχετικη΄ δη΄λωση; 3. Εισε΄πραξε η Επι΄τροπος την προβλεπο΄µενη για τα µε΄λη της Επιτροπη΄ς ηµερη΄σια αποζηµι΄ωση για τις ηµε΄ρες του ταξιδιου΄ της; 4. Ήταν η Επι΄τροπος σε α΄δεια κατα΄ τη δια΄ρκεια του ταξιδιου΄ της;


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4069/98 van Yvonne SANDBERG-FRIES aan de Commissie. Gevolgen van het handelsgeschil tussen de Verenigde Staten en de Europese Unie

eurovoc_concepts:
European Union
Sweden
United States
World Trade Organisation
economic sanctions
import
settlement of disputes
toy industry
tropical fruit

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3896/98 dell'on. Hiltrud BREYER Sovvenzioni UE per le esportazioni di bestiame vivo verso paesi terzi

eurovoc_concepts:
animal welfare
beef
cattle
export (EU)
export subsidy
live animal
livestock
protection of animals
third country
transport of animals

formats: html pdf print

text: 6. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 320/85 (1999/C 320/113) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3886/98 di Anna Karamanou (PSE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Effetti spiacevoli del Viagra sulla salute La recente comunicazione dell’Ufficio federale dei farmaci secondo cui tre assuntori di Viagra sono di recente deceduti in Germania, suscita forti inquietudini circa un uso sicuro del farmaco. Poiché queste tre morti sono state provocate da attacco cardiaco, si ritiene alquanto probabile che il Viagra possa avervi svolto un certo ruolo. Quali provvedimenti intende la Commissione prendere per proteggere la salute dei cittadini europei e soprattutto per far sì che giunga loro una informazione responsabile? Risposta del signor Bangemann a nome della Commissione (23 febbraio 1999) L’autorizzazione alla commercializzazione del Viagra è stata concessa dalla Commissione in data 14 settembre 1998 sulla scorta della valutazione scientifica, effettuata dall’Agenzia europea di valutazione dei medicinali che ha espresso parere favorevole alla richiesta d’autorizzazione d’immissione sul mercato. In sede di valutazione scientifica è stata accuratamente esaminata la sicurezza per il consumatore di detto medicinale. Nel riassunto delle caratteristiche del prodotto si precisa (nelle controindicazioni) che tale farmaco non deve essere assunto da uomini cui è sconsigliata l’attività sessuale, in particolare dai pazienti che soffrono di turbe cardiovascolari gravi quali un angor instabile o grave insufficienza cardiaca. Si fa inoltre presente (nelle avvertenze speciali e nelle particolari precauzioni per l’uso)che prima di iniziare il trattamento, il medico deve effettuare un esame della funzione cardiovascolare del paziente nella misura in cui qualsiasi attività sessuale comporti un rischio cardiaco. Nell’informazione destinata al paziente è chiaramente indicato di non assumere Viagra in presenza di problemi cardiaci gravi, crisi cardiaca recente o bassa pressione. Secondo gli scienziati la protezione del consumatore è pertanto garantita qualora vengano osservate le precauzioni per l’uso e le controindicazioni. (1999/C 320/114) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3896/98 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Sovvenzioni UE per le esportazioni di bestiame vivo verso paesi terzi Considerando che la protezione del bestiame produttivo deve avere la priorità rispetto agli interessi economici, può la Commissione far sapere come mai in occasione dell’ultimo aumento 5 dell’8 % 5 dei rimborsi alle esportazioni, con effetto a partire dal 17. 10. 1998 (1), non sono state escluse da tale regime le esportazioni di bestiame vivo e non sono stati invece sovvenzionati i soli trasporti di carne? (1) GU L 281 del 17. 10. 1998, pag. 17. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (10 febbraio 1999) Le esportazioni di bovini vivi con restituzioni vengono praticate fin dal 1968, anno di entrata in vigore dell’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine, e rappresentano un aspetto del commercio tradizionale con certi paesi terzi. Nel 1997, le esportazioni di bovini vivi sono state dell’ordine dell’8 % rispetto al totale delle esportazioni con restituzione nel settore, che hanno raggiunto un totale di 1 050 000 tonnellate (espresso in peso carcassa)


title: WRITTEN QUESTION No. 3892/98 by Luciano VECCHI to the Commission. Age limits for participating in the European Voluntary Service (EVS) programme for young people

eurovoc_concepts:
information
national service
public awareness campaign
voluntary military service
young person

text: 28. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 182/133 (1999/C 182/182) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3892/98 esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Nuorille suunnatun eurooppalaisen vapaaehtoispalvelu -ohjelman osallistumisikäraja Hyväksyessään pitkän ja monivaiheisen yhteispäätösmenettelyn jälkeen eurooppalaista nuorten vapaaeh- toispalvelu -ohjelmaa koskevan säännöstekstin Euroopan parlamentti ja neuvosto määrittelivät mm. , minkä ikäisille nuorille ohjelma on suunnattu. Silloin sovitun kompromissiratkaisun mukaan päätettiin pitää 18#25 -vuotiaita nuoria ensisijaisena kohde- ryhmänä, vaikkakin riittävän hyvin perustelluissa tapauksissa säädettiin mahdolliseksi ylittää 25 vuoden ikäraja. Tiedotteissa, joita kansalliset virastot ovat jakaneet eurooppalaisten nuorten vapaaehtoispalvelu -ohjelmasta, ei kuitenkaan mainita millään tavalla, että mukaan voidaan ottaa 25 vuoden iän ylittäneitä nuoria. Siksi tiedustelen komissiolta: 1. Miksi tätä mahdollisuutta ei ole lainkaan mainittu? 2. Onko komissio kuitenkin sitä mieltä, että on säännösten moitteetonta soveltamista hyväksyä tietyissä tapauksissa 25 vuoden iän ylittäneitä nuoria? 3. Kenelle kuuluu tehdä päätös tässä asiassa (kansallisille virastoille, komissiolle, nuoria lähettäville vai vastaanottaville järjestöille jne. )? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1999) Arvoisa parlamentin jäsen kiinnittää komission huomion siihen, että nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelmaa koskevassa jäsenvaltioiden jakamassa tiedotusmateriaalissa ei nimenomaisesti mainita mahdolli- suutta ylittää ohjelman kohderyhmänä oleville nuorille asetetut ikärajat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Mahdollisuudesta ei mainita esimerkiksi suurelle yleisölle suunnatuissa suppeissa tiedotuslehtisissä, joissa kerrotaan nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelmasta. On kuitenkin syytä huomata, että hakuop- paassa, joka on nuorille ja järjestöille ensisijainen tietolähde hankkeen valmistelussa, mainitaan erityisesti mahdollisuus soveltaa joustavasti nuorille asetettuja ikärajoja (1). Komissio huolehtii vastaisuudessa siitä, että tämä mahdollisuus mainitaan selvästi kaikessa muussakin ohjelmaa koskevassa tiedotusmateriaalissa. Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelman hankkeet toteutetaan suurelta osin hajautetusti. Jäsenval- tiot vastaavat nuorten valinnasta lähettävissä projekteissa. Monenvälisissä tai erityishankkeissa komissio vastaa lähettävien projektien valinnoista. Ohjelman komitean kokouksissa ja kansallisten toimistojen kanssa järjestetyissä kokouksissa komissio on aina maininnut, että on mahdollista soveltaa ikärajoja joustavasti perustelluissa tapauksissa. (1) ”Hakuopas”, osa II, eurooppalaisen vapaaehtoistyöhankkeen yhteistyökumppanit


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3931/98 del Concepció FERRER Alueelliset sopimukset työllisyyden edistämiseksi

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
employment policy
regional aid
regional planning
regional policy
rural development
technical cooperation

text: 6. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 320/89 Respuesta del SR. Fischler en nombre de la Comisión (27 de enero de 1999) Precios de venta (en las explotaciones agrarias) en junio de 1998 (1). Trigo blando Maíz Bovinos adultos (valores unitarios) Cerdos (canal) grado I Corderos de engorde Mantequilla (en euros/100 kilogramos) 10,8 11,6 12,1 (1) 15,4 11,2 (1) 15,1 (1) 12,3 11,0 13,1 14,5 12,0 11,4 (1) (1) 11,8 (1) 14,9 10,7 (1) 14,2 (1) (1) 10,9 13,9 (1) (1) (1) 247,1 247,4 242,9 335,9 253,3 285,0 238,6 293,0 277,8 243,6 255,9 273,3 241,7 262,5 236,5 128,4 112,4 115,4 (1) (1) 116,2 (1) (1) 139,9 (1) 112,6 143,5 131,6 132,8 128,1 (1) 166,3 348,6 281,6 231,8 (1) 157,8 244,1 (1) 170,4 192,4 201,0 (1) (1) 183,4 336,9 393,8 344,6 439,8 (1) 459,4 (1) 361,7 (1) 332,7 (1) (1) 323,5 289,7 314,9 Bélgica Dinamarca Alemania Grecia España Francia Irlanda Italia Luxemburgo Países Bajos Austria Portugal Finlandia Suecia Reino Unido Fuente: Eurostat. (1) no disponible. (1) Peso en canal en el caso de los bovinos adultos y los cerdos y peso vivo en el caso de los corderos de engorde. (1999/C 320/121) PREGUNTA ESCRITA E-3931/98 de Concepció Ferrer (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Pactos territoriales en favor del empleo Los pasados días 8, 9 y 10 de octubre de 1998 la Comisión organizó en Turku (Finlandia) la primera bolsa de intercambios sobre el desarrollo rural y el empleo. Con ocasión de dichas jornadas, la Comisión anunció que estaba estudiando la posibilidad de conceder financiación adicional para el fomento de transferencias de «prácticas correctas» para establecer un vínculo con el próximo período de programación de los Fondos Estructurales. ¿Puede decir la Comisión a qué conclusiones ha llegado en relación a esta cuestión? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisión (8 de febrero de 1999) La bolsa a la que se refiere Su Señoría se organizó en favor de los 89 pactos territoriales de empleo y permitió celebrar más de 700 encuentros bilaterales. En esa ocasión, los representantes de la Comisión aludieron al principio de incremento de la asistencia técnica comunitaria a los pactos territoriales de empleo, cuyo objeto es posibilitar que esos pactos puedan preparar la articulación de sus planes de actuación con la nueva programación 2000-2006 de los Fondos estructurales. Los detalles prácticos de ese incremento están actualmente en estudio, dentro del límite de una dotación de 100. 000 euros por pacto. En cualquier caso, esta financiación complementaria estará dependerá de la justificación del uso de la asistencia técnica ya concedida y de la elaboración de un programa de trabajo para el periodo posterior a 1999 que se centre en la adaptación local de prácticas correctas útiles para los planes de actuación de los pactos, como las que se presentaron en el contexto de la bolsa de intercambios de Turku


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3975/98 του Raphael CHANTERIE προς την Επ τροπή. Ο φόρος προστιθέμενης αξίας επί των κτηνιατρικών υπηρεσιών

eurovoc_concepts:
EC Directive
VAT
animal welfare
pharmaceutical product
provision of services
veterinarian
veterinary legislation

text: C 297/120 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 15. 10. 1999 Κοινη΄ απα΄ντηση του κ. Pinheiro εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις E-3968/98και E-3969/98 (1 η Μαρτι΄ου 1999) Η σχε΄ση ανα΄µεσα στους προ΄σφυγες, στην ενε΄ργεια απο΄ βιοµα΄ζα και στις βελτιωµε΄νες σο΄µπες ει΄ναι συ΄νθετη. Η Επιτροπη΄ αναζητει΄ λυ΄σεις για τα ζητη΄µατα αυτα΄ απο΄ πολλε΄ς κατευθυ΄νσεις και προσεγγι΄ζει µε ποικι΄λους τρο΄πους τα ζητη΄µατα ενε΄ργειας απο΄ βιοµα΄ζα: εξετα΄ζει το΄σο τη χρη΄ση ο΄σο και την παραγωγη΄ αυτη΄ς της ενε΄ργειας. Με΄σα στο πλαι΄σιο των εργασιω΄ν που ε΄χει αναλα΄βει η ανθρωπιστικη΄ υπηρεσι΄α της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας (ECHO), και ειδικο΄τερα ο΄σον αφορα΄ τους καταυλισµου΄ς προσφυ΄γων, η Επιτροπη΄ παρεµβαι΄νει ουσιαστικα΄ µε΄σω της χρηµατοδο΄τησης προγραµµα΄των που εφαρµο΄ζει η υ΄πατη αρµοστει΄α των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν για τους προ΄σφυγες (UNHCR). Η καυ΄σιµη ξυλει΄α και η προστασι΄α του περιβα΄λλοντος αποτελου΄ν σηµαντικη΄ πτυχη΄ της χορη΄γησης συνδροµη΄ς στους προ΄σφυγες. Στις α΄γονες περιοχε΄ς της Αφρικη΄ς και στη ∆υτικη΄ Τανζανι΄α η µεγα΄λη συγκε΄ντρωση προσφυ΄γων ει΄ναι µια προ΄σθετη πι΄εση στο περιβα΄λλον. Αναλυ΄σαµε το ζη΄τηµα αυτο΄ σε συνεργασι΄α µε την UNHCR, εξετα΄ζοντας κα΄θε περι΄πτωση χωριστα΄, απο΄ το στα΄διο του προγραµµατισµου΄ της βοη΄θειας µε΄χρι το στα΄διο της αξιολο΄γησης µελλοντικω΄ν τοποθεσιω΄ν για τη φιλοξενι΄α νε΄ων προσφυ΄γων. Η Κοινο΄τητα αντιµετωπι΄ζει τα ζητη΄µατα ενε΄ργειας απο΄ βιοµα΄ζα εφαρµο΄ζοντας µια πολιτικη΄ ευρυ΄τερης οπτικη΄ς γωνι΄ας. Υπα΄ρχουν δυ΄ο ε΄ργα που διευκολυ΄νουν τη διατυ΄πωση και την εφαρµογη΄ µιας πολιτικη΄ς: α) τα προγρα΄µµατα αειφο΄ρου διαχει΄ρισης δασω΄ν στις χω΄ρες Αφρικη΄ς, Καραι¨βικη΄ς και Ειρηνικου΄ (ΑΚΕ) και β) το περιφερειακο΄ προ΄γραµµα διατη΄ρησης της ενε΄ργειας απο΄ βιοµα΄ζα για τη Μεσηµβρινη΄ Αφρικη΄. Μι΄α ε΄κδοση για βελτιωµε΄νες και παραδοσιακε΄ς σο΄µπες στην Αφρικη΄, την Ασι΄α και τη Λατινικη΄ Αµερικη΄, το Stove Images (1), ολοκληρω΄θηκε και διαδο΄θηκε ευρε΄ως για σκοπου΄ς ανταλλαγη΄ς πληροφοριω΄ν. (1) ISBN 3-86099-136-1. (1999/C 297/163) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3975/98 υποβολη΄: Raphaël Chanterie (PPE) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Ο φο΄ρος προστιθε΄µενης αξι΄ας επι΄ των κτηνιατρικω΄ν υπηρεσιω΄ν Συ΄µφωνα µε τη ληφθει΄σα σε ευρωπαι¨κο΄ επι΄πεδο απο΄φαση να εφαρµοσθει΄ ε΄νας πα΄γιος συντελεστη΄ς ΦΠΑ στις κτηνιατρικε΄ς υπηρεσι΄ες, ο ελα΄χιστος συντελεστη΄ς για τις εν λο΄γω υπηρεσι΄ες ει΄ναι της τα΄ξης του 15 % (κατω΄τατο ποσοστο΄) ε΄ως και 25 % σε ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη. Το α΄ρθρο 13 της ε΄κτης οδηγι΄ας 77/388/ΕΟΚ (1) σχετικα΄ µε τους ε΄µµεσους φο΄ρους, παρε΄χει στα κρα΄τη µε΄λη την ευχε΄ρεια να αποφασι΄ζουν τη φορολογικη΄ απαλλαγη΄ «της νοσοκοµειακη΄ς και ιατρικη΄ς περι΄θαλψης» καθω΄ς και της «υγειονοµικη΄ς περι΄θαλψης του ανθρω΄που», συνεπω΄ς δε ο΄χι των κτηνιατρικω΄ν υπηρεσιω΄ν. Παρα΄ ταυ΄τα, το παρα΄ρτηµα Η προβλε΄πει την εφαρµογη΄ µειωµε΄νου συντελεστη΄ ΦΠΑ για τα φαραµακευτικα΄ προι¨ο΄ντα που προορι΄ζονται για ιατρικη΄ και κτηνιατρικη΄ χρη΄ση. Κρι΄νει η Επιτροπη΄ ο΄τι δικαιολογει΄ται η εφαρµογη΄ ενο΄ς το΄σο διαφορετικου΄ ποσοστου΄ µεταξυ΄ των φαρµακευτικω΄ν προι¨ο΄ντων που προορι΄ζονται για κτηνιατρικη΄ χρη΄ση, για τα οποι΄α ισχυ΄ει µειωµε΄νος συντελεστη΄ς, και των κτηνιατρικω΄ν υπηρεσιω΄ν που δεν υπο΄κεινται σε µειωµε΄νο συντελεστη΄; Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να προβει΄ σε τροποποι΄ηση της ισχυ΄ουσας οδηγι΄ας, µε βα΄ση το πρωτο΄κολλο σχετικα΄ µε την προστασι΄α και τις καλε΄ς συνθη΄κες διαβι΄ωσης των ζω΄ων; (1) ΕΕ L 145 της 13. 6. 1977, σελ. 1. Απα΄ντηση του κ. Monti εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (16 Φεβρουαρι΄ου 1999) Τα κρα΄τη µε΄λη δυ΄νανται, υπο΄ ορισµε΄νες πρου¨ ποθε΄σεις, να εφαρµο΄ζουν µειωµε΄νο συντελεστη΄ ΦΠΑ στα φαρµακευτικα΄ προι¨ο΄ντα που χρησιµοποιου΄νται για υγειονοµικη΄ περι΄θαλψη, την προ΄ληψη ασθενειω΄ν και τη θεραπει΄α για ιατρικου΄ς και κτηνιατρικου΄ς σκοπου΄ς, δυνα΄µει των διατα΄ξεων του α΄ρθρου 12, παρα΄γραφος 3, στοιχει΄ο α) και του παραρτη΄µατος Η της ε΄κτης οδηγι΄ας ΦΠΑ 77/388/ΕΟΚ. Βα΄σει της ι΄διας αυτη΄ς οδηγι΄ας, τα κρα΄τη µε΄λη δυ΄νανται επι΄σης να εφαρµο΄ζουν µειωµε΄νο συντελεστη΄ ΦΠΑ στις παραδο΄σεις αγαθω΄ν και στις παροχε΄ς υπηρεσιω΄ν που προ΄κειται να χρησιµοποιηθου΄ν στην αγροτικη΄ παραγωγη΄. Η δια΄ταξη αυτη΄ αφορα΄ την παρεχο΄µενη στα ζω΄α περι΄θαλψη στο πλαι΄σιο της γεωργικη΄ς παραγωγη΄ς καθω΄ς και τα σχετικα΄ φα΄ρµακα. Ωστο΄σο, η Επιτροπη΄ σηµει΄ωσε τις παρατηρη΄σεις του Αξιο΄τιµου Με΄λους του Κοινοβουλι΄ου και θα τις λα΄βει υπο΄ψη της κατα΄ τις προσεχει΄ς εργασι΄ες για τους συντελεστε΄ς του ΦΠΑ


title: QUESTION ECRITE no 3875/98 de Philippe MONFILS à la Commission. Irrégularité dans l'autorisation de construction d'un incinérateur à Drogenbos (Belgique)

eurovoc_concepts:
Flanders (Belgium)
building permit
environmental impact
environmental protection
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
location of industry
waste incineration

text: 21. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 207/139 Ce projet a été monté juste après la guerre du golfe, dans des circonstances politiques, économiques et sociales exceptionnelles. Les objectifs principaux étaient de fournir un logement à 2 000 familles (environ 12 000 per- sonnes), de créer des emplois (plus de 30 000 hommes-mois), d’encourager les investissements dans une économie palestinienne morose, de créer un fonds autorenouvelable pour développer la construction de logements et favoriser en aval un effet de levier pour les petites entreprises. Ce projet a abouti à des résultats. Plus de 2 000 appartements ont été construits et un fonds autorenouvelable a été mis en place pour les constructions à venir. Pas moins de 30 700 hommes-mois ont été créés jusqu’à présent dans le secteur du bâtiment. Le projet CPL a fait l’objet d’un contrôle financier en juillet 1998. Il a établi qu’aucune irrégularité financière n’avait été relevée dans le projet et que la majorité de ses objectifs avaient été réalisés (la promotion de la construction de logements, l’encouragement d’une politique équilibrée pour satisfaire les besoins économiques et sociaux, le développement de la gestion, des techniques financières et de l’administration, l’encouragement à la formation dans le secteur du bâtiment). L’objectif de maintenir le coût de la construction à un niveau très bas n’a cependant pas pu être atteint. Le contrôle financier a conclu qu’aucun fonds communautaire n’avait à être restitué. l’encouragement de la demande économique et sociale interne, la création d’emplois, (1999/C 207/189) QUESTION ÉCRITE E-3875/98 posée par Philippe Monfils (ELDR) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Irrégularité dans l’autorisation de construction d’un incinérateur à Drogenbos (Belgique) Lors de l’heure des questions de la période de session de mars II 1998, l’auteur de la présente question a demandé (question orale H-0329/98) à la Commission si la décision du gouvernement flamand de confirmer l’octroi, par la députation permanente du Brabant flamand, du permis d’environnement pour la construction d’un incinérateur de déchets à Drogenbos ne contrevenait pas à plusieurs directives environnementales européennes. La Commission a répondu en substance qu’elle avait été saisie d’une plainte allant dans le même sens et que si la Commission serait en mesure de décider s’il convenait d’engager une procédure d’infraction. l’instruction devait confirmer l’existence d’une infraction au droit communautaire, Sans nouvelles complémentaires, l’auteur de la présente question a adressé à la Commission une nouvelle question (E-3326/98), demandant si elle pouvait indiquer si l’instruction avait ou non confirmé l’existence d’une infraction et, dans le cas où l’infraction aurait été confirmée, si une décision d’engager la procédure d’infraction avait été prise ainsi que les raisons qui motivaient cette décision? toujours pas reçu de réponse, ni positive, ni négative, N’ayant l’auteur de la présente question demande maintenant à la Commission de faire connaître sa décision relative à l’engagement de la procédure d’infraction. La décision de la Commission est d’autant plus urgente que la région flamande vient de délivrer le permis de bâtir de l’incinérateur. Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (11 février 1999) À la suite de l’instruction des plaintes portant sur l’incinérateur mentionné par l’Honorable Parlementaire, la Commission a décidé d’engager une procédure d’infraction à l’encontre de la Belgique en raison d’une violation présumée de la directive 85/337/CEE du Conseil, du 27 juin 1985, concernant l’évaluation des incidences de certains projets publics et privés sur l’environnement, au titre de l’article 169 du traité CE (1). (1) JO L 175 du 5. 7. 1985


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3978/98 del Klaus LUKAS a la Comisión. Oficina de "servicios comunes" de la Comisión

eurovoc_concepts:
EU control
EU programme
European Commission
European official
administration of the Institutions
administrative expenditure (EU)
institutional structure
operation of the Institutions
recruitment
simplification of formalities

text: C 207/152 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 7. 1999 (1999/C 207/211) PREGUNTA ESCRITA E-3960/98 de Jyrki Otila (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Debilitamiento de la salud pública en Rusia El estado de salud de los ciudadanos rusos ha empeorado significativamente en la década de 1990. Asimismo, su esperanza de vida se ha reducido en diez años. La esperanza de vida en Rusia es en este momento diez años más corta que la cifra media de los países de la UE y se corresponde con la esperanza media de vida de los países menos desarrollados de Asia. Todo ello es consecuencia de la descomposición del sistema político y social del país. Resulta preocupante que en Rusia se estén propagando de nuevo enfermedades infecciosas que ya se creían vencidas en Europa. Cabe mencionar, por ejemplo, la tuberculosis y las enfermedades de transmisión sexual. La mejora de la asistencia sanitaria en Rusia forma parte de la construcción de una sociedad totalmente nueva. ¿Qué tiene previsto hacer la Comisión para mejorar la lamentable situación de la salud pública en Rusia? Respuesta del Sr. van den Broek en nombre de la Comisión (1 de febrero de 1999) En el campo de la atención sanitaria, el programa indicativo TACIS (1) de 1996-1999 para Rusia destaca el apoyo al sector sanitario como prioridad. En la actualidad TACIS lleva a cabo varios proyectos clave con el Ministerio de Salud en regiones seleccionadas, destinados a mejorar la gestión de los sistemas de atención sanitaria (dos proyectos por valor de 7,5 millones de euros), e intensificar la política de medicina preventiva (4 millones de euros). Se presta una atención específica a la República de Carelia, en la que un proyecto se centra en la reforma de los sistemas de atención sanitaria y social (2,6 millones de euros). En 1999, TACIS realizará un proyecto sobre la reforma de la financiación del sistema sanitario (2,5 millones de euros). Por otra parte, entre 1993 y 1997, la Comisión ha llevado a cabo operaciones humanitarias para la población rusa, abordando asimismo necesidades médicas. Con cargo al presupuesto de 1998, se ha asignado una cantidad de 1,2 millones de euros, y después de la crisis financiera de agosto de 1998 y debido al gran deterioro de la situación de salud pública, la Comisión intensificó los esfuerzos para solucionar las necesidades más urgentes: en diciembre de 1998 se decidió una asignación especial para Rusia de 5,4 millones de euros para atajar problemas relacionados con la tuberculosis (especialmente en sus formas resistentes a múltiples medicamentos) y el suministro de ayuda de urgencia a los refugiados y a los desplazados en el territorio de los Nuevos Estados Independientes. (1) SEC(96)1510. (1999/C 207/212) PREGUNTA ESCRITA E-3978/98 de Klaus Lukas (NI) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Oficina de «servicios comunes» de la Comisión La Comisión estableció la Oficina de «servicios comunes» para gestionar con mayor eficacia los diferentes programas de la UE. ¿Podría responder la Comisión, en este contexto, a las siguientes preguntas?: C ¿Se han adquirido ya unas primeras experiencias sobre el trabajo de este servicio? C ¿Cuáles son dichas experiencias y qué consecuencias pueden sacarse al respecto? C ¿Qué tareas realiza en la actualidad dicho servicio? C ¿Cuántos y qué proyectos examina en la actualidad dicho servicio? C ¿Cuántos puestos de personal se previeron para dicho servicio?


title: WRITTEN QUESTION No. 3962/98 by Jessica LARIVE Cost of electronic transactions in the EU

eurovoc_concepts:
Netherlands
administrative transparency
bank charges
banking
electronic banking
electronic money
exchange transaction
free movement of capital
monetary union
payable service

text: C 320/94 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 11. 1999 (1999/C 320/128) SKRIFTLIG FRÅGA E-3961/98 från Luigi Caligaris (ELDR) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Förhandlingar om Sloveniens anslutning till Europeiska unionen och återställande av italiensk egendom Slovenien hör till de länder med vilka kommissionen har inlett prioriterade anslutningsförhandlingar. Denna strategi motsvarar de nya slovenska institutionernas faktiska framsteg när det gäller politisk och ekonomisk trovärdighet. Den förtursbehandling som unionen helt korrekt ger Slovenien förutsätter emellertid också att landet fäster särskild uppmärksamhet vid att lösa den omtvistade frågan om återställande av egendom som tillhör den italienska minoritet som alltid har bott i landet. Den italienska minoriteten blev utsatt för en arrogant expropriationspolitik under den tidigare jugoslaviska regimen, i likhet med det som inträffade i andra kommunistiska stater med totalitärt styre. Trots överenskommelserna mellan den italienska och den slovenska regeringen utgör den omtvistade frågan fortsättningsvis en flagrant diskriminering visavi den italienska minoritetens rättigheter, eftersom en del av dess egendom fortfarande är konfiskerad. Frågan kan inte heller lösas enbart inom ramen för förbindelserna mellan Italien och Slovenien, eftersom den hör in under förbindelserna mellan EU och Slovenien och är viktig vid anslutningsförhandlingarna. Anslutningen bör leda till att minoriteternas rättigheter respekteras fullt ut och att man får kompensation för den egendom som tidigare konfiskerats, i enlighet med principen om en fullbordad demokratisk rättsstat. Vilka konkreta åtgärder vidtar kommissionen för närvarande i sin dialog med de slovenska myndigheterna? Vilka mekanismer säkerställer att man gör framsteg under förhandlingarna och finner en lösning som alla berörda parter accepterar? Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (15 februari 1999) Anslutningsförhandlingarna med Slovenien påbörjades efter ett beslut vid Europeiska rådets möte i Luxemburg i december 1997. Dessa förhandlingar rörde Sloveniens framtida medlemskap i unionen och landets övertagande av gemenskapens regelverk. Bestämmelser om egendomsordning ingår dock inte i sig i detta regelverk. I artikel 222 i EG-fördraget föreskrivs att fördraget inte i något hänseende skall ingripa i medlemsstaternas egendomsordning. Förbindelserna mellan gemenskapen och Slovenien regleras av Europaavtalet, som trädde i kraft den 1 februari 1999. I detta ingår en skriftväxling med Sloveniens regering (bilaga XIII), i vilken regeringen åtar sig att liberalisera landets egendomsmarknad inom en period av fyra år efter Europaavtalets ikraftträdande. För de unionsmedborgare (inklusive f. d. italienska invånare) som har bott tre år i Slovenien har regeringen åtagit sig att liberalisera egendomsmarknaden så snart Europaavtalet trätt i kraft. Sloveniens regering antog de nödvändiga grundlagsändringarna redan i juli 1997, i enlighet med ovannämnda skriftväxling och före ratificeringen av Europaavtalet. Kommissionen fortsätter samrådet med regeringen för att övervaka att överenskommelserna om egendomsordningen genomförs korrekt. Sloveniens regering har vid ett flertal tillfällen bekräftat sitt fulla engagemang för att alla bestämmelser i bilaga XIII till Europaavtalet genomförs vid överenskomna tidpunkter. (1999/C 320/129) SKRIFTLIG FRÅGA E-3962/98 från Jessica Larive (ELDR) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Nederländare får betala för att använda bankkort inom EU Sedan den 2 december 1998 debiterar en nederländsk bank fem gulden då pengar tas ut från en bankomat i ett annat ”euroland”. Likaså tar banken en sådan avgift när någon betalar med bankkort utomlands. Andra banker


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3984/98 del Jesús CABEZÓN ALONSO Kansanäänestys Länsi-Saharan itsemääräämisoikeudesta

eurovoc_concepts:
UNHCR
UNO
Western Sahara
referendum
self-determination
the EU's international role


title: WRITTEN QUESTION No. 3901/98 by Patricia McKENNA to the Commission. Participation of Commissioner Leon Brittan in the 1998 Bilderberg meeting

text: C 207/144 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 7. 1999 2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta, 3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade, 4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa? (1999/C 207/197) SKRIFTLIG FRÅGA E-3900/98 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kommissionsledamoten Hans Van den Broeks deltagande i 1995 års Bilderbergmöte Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten van den Broeks deltagande i Bilderbergmötet i Bürgenstock den 8-11 juni 1995, uppge 1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna, 2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta, 3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade, 4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa? (1999/C 207/198) SKRIFTLIG FRÅGA E-3901/98 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kommissionsledamoten Leon Brittans deltagande i 1995 års Bilderbergmöte Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten Leon Brittans deltagande i Bilderbergmötet i Turnberry i Skottland den 14-17 maj 1998, uppge 1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna, 2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta, 3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade, 4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa? (1999/C 207/199) SKRIFTLIG FRÅGA E-3902/98 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kommissionsledamoten Ritt Bjerregaards deltagande i 1995 års Bilderbergmöte Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten Ritt Bjerregaards deltagande i Bilderbergmötet i Bürgenstock den 8-11 juni 1995, uppge 1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna, 2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta, 3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade, 4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa?


title: WRITTEN QUESTION No. 3917/98 by Graham MATHER ECOFIN Council meeting of 1 December 1998

eurovoc_concepts:
administrative procedure
comparative study
consultancy
discretionary power
holding company
invitation to tender
tax authorities
tax system

text: C 341/18 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (17 mars 1999) Användandet av tillsatsämnen i foder regleras genom rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (1). Det förbud mot fyra olika tillsatser som parlamentsledamoten hänvisar till föreslogs av kommissionen efter bedömningen att dessa tillsatser enligt artikel 3a i det direktivet bör ”av betydelsefulla anledningar som rör människors eller djurs hälsa (. ) förbehållas medicinsk eller veterinär användning”. Som det anges i skälen till den förordning som antogs av rådet den 17 december 1998 (2) skall återkallandet av godkännandet av zinkbacitracin, spiramycin, virginiamycin och tylosinfosfat ses som en försiktighetsåtgärd som vidtagits för att bevara humanmedicinens effektivitet och för att på så sätt skydda folkhälsan. Beslutet är förenligt med rekommendationerna från Världshälsoorganisationens konferens i oktober 1997, Ekonomiska och sociala kommittén, Internationella byrån för epizootier och konferensen om det mikrobiella hotet i Köpenhamn i september 1998. (1) (2) EGT L 270, 14. 12. 1970. dok. KOM(98) 763 slutlig. (1999/C 341/028) SKRIFTLIG FRÅGA E-3898/98 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Etnisk bomb Färska rapporter från Sydafrika och Israel indikerar att sådana biologiska stridsmedel eventuellt håller på att utvecklas som kan riktas mot människor av viss ras eller etnisk tillhörighet. Skulle kommissionen, mot bakgrund av detta, kunna bekräfta 1. 2. att inga EU-medel används, varken direkt eller indirekt, till sådan forskning, att sådan forskning inte bedrivs i någon av Europeiska unionens medlemsstater? Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar (10 februari 1999) Kommissionen kan bekräfta att det inte ges något gemenskapsstöd, varken direkt eller indirekt, till den forskning som frågeställaren tar upp. Kommissionen känner inte till någon sådan forskning i medlemsstaterna. (1999/C 341/029) SKRIFTLIG FRÅGA E-3917/98 från Graham Mather (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Ekofin-rådets möte den 1 december 1998 Vid detta möte anmodade uppförandekodgruppen kommissionen att så snart som möjligt genomföra två studier: dels en jämförande studie över administrativa metoder, dels en undersökning av hur förvaltnings- bolagens aktiviteter och koncerninterna aktiviteter beskattas i de olika medlemsstaterna


title: WRITTEN QUESTION No. 3943/98 by Anita POLLACK Sustainable Cities and Towns campaign

eurovoc_concepts:
EU aid
European Union
local authority
public awareness campaign
town
urbanisation

text: C 325/40 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 12. 11. 1999 Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar (4 mars 1999) Samtidigt som Förenta staterna har satsat mycket på rymdstationen, både i fråga om image och förmågan att förverkliga ett omfattande internationellt samarbete, har gensvaret i Europa varit litet till följd av att medlemsstaternas, Norges och Schweiz deltagande bara utgör runt 8,5 % av den totala utvecklingskostnaden på uppskattningsvis 35 miljarder euro, det vill säga cirka 3 miljarder euro. Det europeiska bidraget till den internationella rymdstationen stammar huvudsakligen från de beslut som har fattats inom Europeiska rymdorganisationen. Detta bidrag står för närvarande för 16 % av organisationens budget och bör under de kommande fem åren ligga under 20 %. Inom ramen för det femte ramprogrammet för forskning och utveckling förutses ingen finansiering av stationens utveckling. Rymdstationen bör göra det möjligt att testa ett flertal tekniker som är nödvändiga för att erövringen av rymden skall fortsätta och den kan i fråga om sina rättsliga och ekonomiska aspekter anses vara en prototyp för sådana internationella grupperingar som krävs vid denna typ av projekt. Eftersom det europeiska engagemanget är begränsat skulle en nedläggning av rymdstationen endast få minimala konsekvenser för den europeiska rymdfartsindustrin. (1999/C 325/047) SKRIFTLIG FRÅGA E-3943/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kampanjen för hållbara städer Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit i syfte att se till att det finns en rättslig grund för att trygga framtiden för kampanjen för hållbara städer? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (1 mars 1999) Kommissionen har vid upprepade tillfällen betonat att kampanjen för hållbara städer är av stor betydelse för tillämpningen av Agenda 21 på lokal nivå. I sitt meddelande En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram (1) som antogs den 28 oktober 1998 förklarar kommissionen att den har för avsikt att fortsätta att stödja åtgärder som syftar till att sluta samman lokala samfund till nät. Här nämns bland annat kampanjen för hållbara städer. I detta meddelande fastställs också att kommissionen kommer att fastställa de rättsliga steg som krävs för att införa en flerårig finansieringen av verksamhet inom detta område. Kommissionen presenterade meddelandets viktigaste punkter vid det stadsforum som hölls i Wien den 26 och 27 november 1998. Vid den första debatt om denna fråga som ägde rum vid detta tillfälle betonades behovet av att snabbt ta fram en lämplig rättslig grund för fortsättningen och konsolideringen av den typen av åtgärder. Kommissionen kommer att ta initiativet att lägga fram ett förslag om detta under de kommande veckorna. (1) KOM(98) 605 slutlig. (1999/C 325/048) SKRIFTLIG FRÅGA E-3947/98 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: FN:s Världslivsmedelsprogram Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta med hänsyn till FN:s Världslivsmedelsprograms bedömning av den förvärrade situationen i södra Somalia? Vilket stöd har Europeiska unionen hittills bidragit med och vilka ytterligare åtaganden kommer den att göra?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3974/98 van Frédéric STRIBY Gebieden die voor steun in aanmerking komen krachtens Doelstelling 2

eurovoc_concepts:
France
State aid
Structural Funds
eligibility criteria
eligible region
regional aid
regional policy
town and country planning


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3852/98 do Deputado Jannis SAKELLARIOU Anslag till Bistro - mottagarkretsen Tacis-Lien

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
Community budget
EU aid
EU programme
Kazakhstan
action programme
financial aid
non-governmental organisation

text: C 320/82 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 11. 1999 de saúde, e à luz dos comentários recebidos dos Estados-membros, este processo de revisão encontra-se actualmente concluído. O programa de trabalho da Comissão para 1999 prevê que, no primeiro semestre de 1999, será proposto um texto consolidado que actualize e reveja as actuais directivas relativas à rotulagem dos produtos do tabaco e ao teor máximo de alcatrão nos cigarros, à luz da experiência decorrente das medidas actualmente em vigor. (1) COM(96) 609 final. (2) (3) (4) JO L 213 de 30. 7. 1998. JO L 359 de 8. 12. 1989. JO L 137 de 30. 5. 1990. (1999/C 320/109) PERGUNTA ESCRITA E-3852/98 apresentada por Jannis Sakellariou (PSE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Dotação financeira do programa BISTRO ; beneficiários do programa TACIS-LIEN Pode a Comissão indicar qual foi a dotação financeira do programa BISTRO para os exercícios de 1998 e 1. 1999? Em especial, qual é o montante dos créditos ainda não autorizados? Pode a Comissão indicar qual foi o número total de candidatos que solicitaram uma subvenção no 2. quadro do BISTRO no ano de 1998? Qual é o montante médio da subvenção concedida por pedido? 3. Como se repartem os pedidos deferidos entre organismos e ONG dos diversos Estados-membros? É possível apresentar pedidos em favor de projectos com parceiros do Cazaquistão no quadro do TACIS- 4. -LIEN? 5. Em caso negativo, como explica a Comissão que membros da Delegação da Comissão Europeia no Cazaquistão recomendem aos candidatos alemães que apresentem pedidos de subvenção em favor de projectos com parceiros do Cazaquistão no quadro do TACIS-LIEN, apesar de as orientações relativas a este programa indicarem que o Cazaquistão não dispõe de um orçamento LIEN e que, por isso, qualquer pedido nesse sentido está inevitavelmente condenado ao fracasso? Resposta dada pelo Comissário Hans van den Broek em nome da Comissão (4 de Fevereiro de 1999) No programa de acção de 1996-1997, o orçamento do programa BISTRO para o Cazaquistão foi de 1. 1 milhão de ecus. Metade deste montante, que provém do orçamento de 1996-1997, está ainda disponível. O próximo programa de acção está a ser negociado, pelo que ainda não é possível avançar quaisquer dados orçamentais. 2. O programa BISTRO é gerido pela delegação da Comissão em Alma Aty, que até à data recebeu trinta e quatro pedidos, nove dos quais foram aceites. O orçamento médio de um projecto BISTRO é de 44 000 euros. Dos nove projectos aprovados três foram concluídos com instituições do Cazaquistão. Os restantes seis 3. projectos foram concluídos com quatro Estados-membros: dois com a Alemanha, um com a França, um com os Países Baixos e dois com o Reino Unido. 4. Sim, poderão ser apresentados pedidos para a realização de projectos com parceiros do Cazaquistão. 5. Cabe à delegação da Comissão em Alma Aty prestar informações no local sobre o modo de obter apoio TACIS no que diz respeito a todas as facilidades disponíveis. Existem dois projectos LIEN em curso no Cazaquistão, que foram financiados ao abrigo do programa de 1997


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3929/98 del Graham MATHER Yritysverotusta koskevat menettelysäännöt - komission jäsenen Montin selostus Euroopan parlamentissa 7. joulukuuta 1998

eurovoc_concepts:
EU Member State
code of conduct
corporation tax
fiscal policy
tax system
type of business

text: 29. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 341/21 (1999/C 341/032) PREGUNTA ESCRITA E-3929/98 de Graham Mather (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Código de conducta sobre la fiscalidad de las empresas (cid:29) declaración del Sr. Monti, Miembro de la Comisión, al Parlamento Europeo, del 7 de diciembre de 1998 En la reunión con la Comisión de Asuntos Económicos y Monetarios y Política Industrial celebrada en el Parlamento Europeo el día 7 de diciembre de 1998, el Sr. Monti, Miembro de la Comisión, declaró que el Código de conducta sobre la fiscalidad de las empresas está provocando que algunos Estados miembros ejerzan una «autodisciplina», en el sentido de que han decidido no introducir algunas medidas fiscales que podrían estar en contradicción con los principios del Código. ¿Podría especificar la Comisión a qué medidas fiscales y a qué Estados miembros se refería el Sr. Monti? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (24 de febrero de 1999) No corresponde a la Comisión hacer observaciones respecto de las consideraciones sobre fiscalidad en cada Estado miembro pero, según el leal entender de la Comisión, desde la adopción del código de conducta sobre fiscalidad empresarial todos los Estados miembros se han abstenido de introducir nuevas medidas fiscales que sean perjudiciales en el sentido del código. No obstante, algunas de las nuevas medidas impositivas propuestas han sido remitidas al Grupo del código de conducta para su futura consideración, si bien el carácter confidencial de las actividades del Grupo prohibe a la Comisión especificar las medidas de que podría tratarse. Conviene observar asimismo que los Gobiernos nacionales ya han formulado propuestas para retirar o eliminar progresivamente algunas de estas medidas que podrían entrar dentro del ámbito de aplicación del código. (1999/C 341/033) PREGUNTA ESCRITA E-3930/98 de Graham Mather (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Valores límite de emisión para las motocicletas La Asociación de Constructores Europeos de Motocicletas (ACEM) presentó recientemente a la Comisión un estudio sobre los gases de escape de las motocicletas. ¿Podría indicar la Comisión qué consideración ha recibido este informe, describir brevemente qué otras pruebas se han tenido en cuenta para el debate sobre los valores límite de emisión para las motocicletas y señalar su punto de vista actual sobre esta cuestión? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisión (26 de febrero de 1999) La Asociación de constructores europeos de motocicletas (ACEM) envió a la Comisión, el 18 de marzo de 1998, el informe final de su programa de investigación sobre la contaminación procedentes de las motocicletas. En este informe, realizado a petición de la Comisión, se indica el coste y la eficacia de distintas tecnologías que permitirían reducir las emisiones contaminantes de las motocicletas entre 2002 y 2005, con vistas a la aplicación del artículo 5 de la Directiva 97/24/CE de 17 de junio de 1997 relativa a determinados elementos o características de los vehículos de motor de dos o tres ruedas (1). La ACEM, a invitación de la Comisión, presentó los resultados de sus trabajos ante un grupo de expertos en mayo y junio de 1998. La Comisión decidió proceder a realizar investigaciones complementarias con el fin de poder aprovechar los datos brutos del programa para elaborar varias hipótesis de futura normativa y compararlas, en el marco del programa Auto/Oil II, con las medidas adoptadas para reducir la contaminación atmosférica por los fabricantes de los demás vehículos de motor


title: WRITTEN QUESTION No. 3938/98 by Carlos ROBLES PIQUER Immediate prospects for the long-term nuclear fusion project

eurovoc_concepts:
European Union
Japan
Russia
United States
cost analysis
energy policy
environmental protection
nuclear fusion
nuclear reactor
scientific research

text: C 320/90 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 6. 11. 1999 (1999/C 320/122) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3933/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin tuki Välimeren alueen metsien suojelemiseksi Välimeren alueen metsät tuottavat vähemmän kuin Pohjois-Euroopan metsät, mutta niiden suojeleminen on välttämätöntä ekosysteemin säilyttämiseksi. Tätä mieltä olivat Benalmádenassa (Malaga) Espanjassa pidettyyn Välimeren metsiä koskevan kansainvälisen konferenssin osanottajat. Konferenssin tavoite oli hahmotella Välimeren maiden yhteistä politiikkaa ja varmistaa kansallisten ja EU:n viranomaisten tuki Etelä-Euroopan metsille. Mikä on komission kanta Välimeren alueen metsien suojelemista varten pyydettyyn tukeen, ja mitä yhteisön ohjelmaa voitaisiin käyttää sen takaamiseksi, että Välimeren alueen ekosysteemiä voitaisiin tehokkaammin suojella yhä pahenevammalta aavikoitumiselta? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 1999) Komissio on tietoinen Välimeren alueen metsien erikoislaadusta ja tarpeesta taata niiden suojelu. Välimeren alueen metsiä voidaan nykyisin suojella useilla yhteisön toimenpiteillä. Niitä ovat maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä 30. kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuk- sen (ETY) 2080/92 (1) mukaisesti myönnetyt tuet maatalousmaan metsitykseen ja metsitettyjen alueiden parantamiseen, metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2158/92 (2) mukaiset toimenpiteet metsien suojelemiseksi metsäpaloilta sekä rakennerahastojen alueohjel- missa toteutettavat toimet (EMOTR:n ohjausosasto, koheesiorahasto). Agenda 2000 -tiedonannon (3) yhteydessä komissio laati ehdotuksen asetukseksi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen (4). Siihen sisältyy kohta, jossa käsitellään erityisesti metsätaloutta ja korostetaan metsien ekologisen tasapainon säilyttämistä ja parantamista sekä vaurioituneiden metsien uudistamista alueilla, joilla metsillä on yleishyödyllinen suojaava ja ekologinen tehtävä, eikä metsänviljelystä saatavilla tuloilla yksin voida taata tämän aseman säilymistä (30 artikla). Uudessa asetuksessa säädettyjen metsänsuojelutoimenpiteiden ja nykyisissä asetuksissa säädettyjen metsäpalojen torjuntatoimenpiteiden pitäisi mahdollistaa alueiden toimet Välimeren alueen metsien suojelemiseksi sekä vahvistaa niitä vuodesta 2000 alkaen. (1) (2) (3) (4) EYVL L 215, 30. 7. 1992. EYVL L 217, 31. 7. 1992. KOM(97) 2000 lopullinen. EYVL C 170, 4. 6. 1998. (1999/C 320/123) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3938/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Pitkän aikavälin ydinfuusio-hankkeen lähitulevaisuuden näkymät USA:n Energia-asioista vastaavan ministeriön päätös vetää tutkijansa pois ulkomaisissa keskuksissa parhaillaan ITER-hankkeen parissa työskentelevät tutkijansa on muiden osapuolten, kuten EU:n, Japanin ja Venäjän kannalta vaikea päätös


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3903/98 von Patricia McKENNA an die Kommission. Teilnahme von Kommissionsmitglied Mario Monti am Bilderberg-Treffen

text: 21. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 207/145 (1999/C 207/200) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3903/98 von Patricia McKenna (V) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Teilnahme von Kommissionsmitglied Mario Monti am Bilderberg-Treffen Kann die Kommission im Zusammenhang mit dem Bilderberg-Treffen, an dem Kommissionsmitglied Monti in Toronto vom 30. Mai bis 2. Juni 1996 teilgenommen hat, bitte folgendes mitteilen: 1. Welche Posten ergaben sich für die gesamte Reise, wurden die Kosten zu der Zeit erstattet, oder, falls nicht, wer hat sie übernommen? 2. Da Bilderberg gewöhnlich für die großzügige Unterbringung aufkommt, sollte dies dann vom Kommis- sionsmitglied angegeben werden? 3. Erhielt das Kommissionsmitglied die spezifische Aufenthaltsvergütung für die Dauer der Reise? 4. Hat das Kommissionsmitglied für diese Reise Urlaub genommen? Ist die Kommission der Ansicht, daß Kommissionsmitglied Monti hätte angeben sollen, daß er dem Bilderberg- Lenkungsausschuß angehört, und wenn nicht, warum nicht? Gemeinsame Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-3899/98, E-3900/98, E-3901/98, E-3902/98 und E-3903/98 (5. Februar 1999) Die Erstattung der Reise- und Aufenthaltskosten erfolgte nach den geltenden Vorschriften. Da Herr Monti Mitglied des Lenkungsausschusses der Bilderberg-Treffen ist, verweist die Kommission auf ihre Antwort, die sie auf die mündliche Anfrage H-933/98 der Frau Abgeordneten anläßlich der Fragestunde der Tagung November II 1998 des Parlaments (1) erteilt hat. (1) Verhandlungen des Europäischen Parlaments (November II 1998). (1999/C 207/201) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3911/98 von Jean-Claude Pasty (UPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Zolltarifliche und statistische Nomenklatur und Gemeinsamer Zolltarif für Trüffel Mit der Verordnung (EG) 2261/98 (1) der Kommission vom 26. Oktober 1998 wird Anlage I der Verordnung EWG Nr. 2658/87 (2) des Rates über die zolltarifliche und statistische Nomenklatur sowie den Gemeinsamen Zolltarif geändert. Die Trüffel wird hier sowohl unter dem KN-Kode 0709 52 00 „Trüffeln“ unter Angabe des Zollsatzes als auch unter dem KN-Kode 0712 30 00, der „Pilze und Trüffeln“ zusammenfaßt, aufgeführt. Ungeachtet ihrer großen Verdienste ist die Nomenklatur bei der Bezeichnung von „Trüffeln“ nicht genau genug. Ein und derselbe Begriff kann nämlich die Bezeichnung für ein Dutzend Sorten sein, die zu unterschiedlichen Qualitäten (und auch Preisen) angeboten werden, wie Tuber Melanosporum, Tuber Magnatum, Tuber Aestivum, Tuber Uncinatum, um nur die am häufigsten vertriebenen Sorten anzuführen. Ist die Kommission deshalb nicht der Auffassung, daß die Warenbezeichnung „Trüffeln“ im Interesse einer richtigen statistischen Erfassung der im Umlauf befindlich Mengen, wie auch im Hinblick auf angepaßte Tarife und auf die Sicherheit der Verbraucher dort weiter ausgebaut werden sollte, wo es sie bereits gibt, und daß dafür Sorge getragen wird, daß es nicht zu einer Pauschalisierung von „Pilzen und Trüffeln“ beispielsweise hinsichtlich der Quoten kommt? Wäre es im übrigen nicht denkbar, daß die seit zwei Jahren bestehende französische Norm für „frische Trüffeln“, die eine genaue Klassifizierung der einzelnen vertriebenen Sorten umfaßt, als diesbezügliche Arbeitsgrundlage dienen könnte? (1) ABl. L 292 vom 30. 10. 1998, S. 1. (2) ABl. L 256 vom 7. 9. 1987, S. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 4055/98 by Roy PERRY to the Commission. Raphael Programme

eurovoc_concepts:
EU programme
heritage protection
project evaluation

text: C 207/162 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 7. 1999 Det fanns heller inte något tekniskt sekretariat från början av 1997 till april 1998, vilket krävs för den tekniska förberedande undersökningen. Under denna tid gjorde personalbristen att det bara gick att upprätthålla det löpande arbetet. Från april 1998 kunde ett nytt sekretariat efter ett komplett urvalsförfarande med anbud (för att garantera insynen) börja bearbeta eftersläpningen genom att begära in de betalningsunderlag som saknades för att kunna verifiera att dessa stämde överens med kontraktsbestämmelserna. Partnerna är i färd med att svara. Den ekonomiska förvaltningen av utbetalningarna som genomfördes i september 1998 fungerar väl och eftersläpningarna håller på att hämtas upp. Partnerna får nu åter också den hjälp de behöver och kontrolleras för att programmet skall fungera effektivt och utan störningar. (1999/C 207/224) SKRIFTLIG FRÅGA P-4055/98 från Roy Perry (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Rafaelprogrammet Det utgick en inbjudan att lämna förslag för Rafaelprogrammet för 1998. Mot bakgrund av denna inbjudan, kan kommissionen redogöra för följande: 1. Hur många ansökningar har inkommit? 2. Hur många av dessa ansökningar har hänvisats till den oberoende juryn? 3. Vilka kriterier ligger till grund för beslut om att hänvisa förslag till den oberoende juryn, och vem har fattat dessa beslut? 4. Vilka sökande blev uttagna? 5. Vilka kriterier användes för att välja ut de sökande som blev uttagna? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (15 februari 1999) Som svar på det meddelande om ansökningsomgångenom offentliggjordes i EGT (1) inlämnades 7 alla 1. satsningar sammantagna 7 sammanlagt 490 ansökningar. Ansökningarna för budgetåret 1998 för Rafael- programmet omfattade ett stödbelopp på sammanlagt 56 miljoner euro. Efter det formella förurvalet gick 180 projektförslag vidare för behandling i gruppen med oberoende 2. experter. 3. Det är kommissionen som avgör vilka förslag som vidarebefordras till expertgruppen, utifrån de särskilda ansökningsvillkoren, dvs. att aktörer från minst tre medlemsstater deltar i projektet, att de kulturarvsobjekt som berörs (satsning I) skall finnas i minst tre medlemsstater och vara av likartad typ/ material, uppvisa jämförbara tekniker i utförandet eller ingå i samma historiska/arkitektoniska sammanhang. Vad gäller finansiering skall stödmottagaren kunna stå för en del av kostnaderna själv, eftersom gemenskaps- stödet inte får överstiga 50 % av projektets totalkostnad. Dessutom skall de fastslagna utgiftstaken och de särskilda teman som anges i ansökningsomgången respekteras, liksom tidsfristerna för inlämnande av förslag och för genomförandet. 4. 75 projekt valdes slutligen ut för stöd från gemenskapen inom ramen för budgetåret 1998. En förteckning över projekten har sänts direkt till parlamentsledamoten samt till Europaparlamentets sekretariat. 5. Expertgruppen gör en utvärdering av projekten efter deras kvalitet och intresse i ett europeiskt perspektiv. Bland de aspekter som tas i beaktande vid utvärderingen återfinns t. ex. det avsedda kulturarvs- objektets betydelse, nyskapande metoder med avseende på konservering eller restaurering, överföring av kunskap mellan projektdeltagarna och användning av nya tekniker i förbindelse med projektet, spridning av projektresultaten bland yrkesfolk, projektets samhällsekonomiska följder samt allmänhetens tillgång till kulturarvsobjektet. (1) EGT C 97, 31. 3. 1998


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3921/98 do Deputado Marie-Paule KESTELIJN-SIERENS Ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis för medicine doktorer

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU national
doctor
foreign national
freedom to provide services
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 289/104 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 10. 1999 Em 1998, a Comissão recebeu 78 pedidos de financiamento relativos à formação de animadores de juventude ou ao intercâmbio juvenil com a América Latina e a América Central, dos quais foram aprovados 31. Além disso, a execução da iniciativa-piloto em 1996 e do programa «Serviço voluntário europeu» a partir de 1998 permitiu a colocação de 55 jovens voluntários europeus em projectos localizados na América Latina e na América Central. Tendo em conta que, actualmente, os acordos de cooperação entre a Comunidade e estes países incluem um capítulo «Cooperação no âmbito da educação, da formação e da juventude», a Comissão está a estudar diferentes possibilidades de aprofundar a cooperação em matéria de juventude, sobretudo em prol dos responsáveis locais em matéria de actividades relacionadas com a juventude e de desenvolvimento do tecido associativo no quadro dos acordos regionais de cooperação entre os países do Mercosur, do Pacto Andino e da América Central. (1999/C 289/137) PERGUNTA ESCRITA P-3912/98 apresentada por Sir Jack Stewart-Clark (PPE) à Comissão (11 de Dezembro de 1998) Objecto: Acções da UE no contexto do Ano Internacional dos Idosos (1999) Que tipo de acções em favor dos idosos se propõe a Comissão financiar em 1999 a partir das rubricas orçamentais disponíveis para celebrar o Ano Internacional dos Idosos? Quando tenciona a Comissão publicar orientações para pedidos de financiamento destas acções? Resposta dada pelo Comissário Flynn em nome da Comissão (14 de Janeiro de 1999) Em conformidade com o comentário da rubrica orçamental B3-4111 (Acções preparatórias para combater e prevenir a discriminação), a Comissão propõe apoiar, em 1999, medidas a favor dos idosos tendo em vista: a) incentivar a cooperação, melhorar os conhecimentos, desenvolver intercâmbios de informação e boas práticas, promover abordagens inovadoras e avaliar experiências a fim de lutar contra a discriminação em razão da idade; b) apoiar e promover o papel das organizações não governamentais (ONG), das associações e das redes que trabalham para os idosos e participam na concretização destes objectivos; c) promover a plena cidadania, a participação e a igualdade de oportunidades dos idosos; d) incentivar a cooperação, melhorar os conheci- mentos, desenvolver intercâmbios de informação e boas práticas, promover abordagens inovadoras e avaliar experiências, no quadro do Ano internacional dos idosos organizado pelas Nações Unidas, sobre os temas da situação dos idosos no mercado de trabalho, do papel dos idosos na sociedade, da melhoria da sua qualidade de vida e da garantia do respeito e da não discriminação dos idosos. A Comissão pretende publicar um concurso e o respectivo Guia do candidato na Primavera de 1999. O convite à apresentação de propostas para acções preparatórias no domínio da exclusão social no âmbito das rubricas orçamentais B3-4101, B3-4102 e B3-4116, publicado em Outubro de 1998, previa igualmente o intercâmbio de experiências e a divulgação de informações sobre as abordagens actualmente adoptadas nos Estados-membros para combater a exclusão social, incluindo aspectos relacionados com a promoção de uma sociedade para todas as idades. Cerca de 10 projectos sobre este tema foram seleccionados para apoio com base no orçamento de 1998. (1999/C 289/138) PERGUNTA ESCRITA E-3921/98 apresentada por Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Reconhecimento mútuo de certificados relativos à formação dos médicos Tem um Estado-membro o direito de não reconhecer um diploma em medicina obtido num outro Estado- -membro por um residente na União Europeia, certificado esse emitido de acordo com o estabelecido na Directiva 93/16/CEE (1) e que atesta que a pessoa em questão completou a necessária formação prática (remetendo para o artigo 3o da referida directiva) e que tem o direito de exercer medicina, pela única e simples razão de o titular «ter realizado uma parte da sua formação num país terceiro, isto é, fora da União Europeia»?


title: WRITTEN QUESTION No. 3965/98 by John IVERSEN Zoonosis directive

eurovoc_concepts:
EC Directive
animal disease
animal health
health legislation
infectious disease
national implementing measure
public health
veterinary legislation

text: 29. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 341/23 The Commission can confirm that aid for modernisation must not run counter to resource conservation targets. Use of more selective gear and fishing methods is one of the essential eligibility criteria for Community aid. Regulation of resource exploitation by means of TACs and catch quotas or restrictions on individual fishing grounds limits the overexploitation of stocks while favouring responsible fishing. Each Member State remains free moreover to set internal allocation rules and can gear them to maximum respect for resources and the environment. Any infringement of these provisions of Community law is liable to result in penalisation under Article 169 of the Treaty. The Commission has moreover recently adopted a proposal (2) for a Council Regulation listing types of behaviour, including overfishing, that seriously infringe CFP rules. While this Regulation may not lead to Community-wide harmonisation of penalties imposed, it will result in greater transparency as regards enforcement of CFP rules. Project synopses. Volume VI: Fisheries & aquaculture (FAIR: 1994-1998). (1) (2) COM(99) 70 final. (1999/C 341/036) WRITTEN QUESTION E-3965/98 by John Iversen (PSE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Zoonosis directive In its answer to my Question H-0943/98 (1) on the zoonosis directive, the Commission concedes that the directive has been implemented inadequately in the Member States and that the zoonosis reporting system could be improved significantly. It is therefore hard to see why the Commission wishes to submit a proposal designed to give it extra time to consider what should be done. That is not reasonable. The Commission has a duty to ensure that EU rules are implemented, and failure on the part of Member States to implement the zoonosis directive properly should immediately result in the Commission taking action against them. Does the Commission not take the view that public health considerations mean that the zoonosis directive must be implemented without further delay? (1) Verbatim report of proceedings (November 1998). Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (5 February 1999) The Honourable Member is referred to the Commission’s answers to Written Questions E-3175/98 (1) and E-3865/98 from Mrs Riis Jørgensen (2). (1) OJ C 325, 12. 11. 1999, p. 2. (2) OJ C 297, 15. 10. 1999. (1999/C 341/037) WRITTEN QUESTION E-3976/98 by W. G. van Velzen (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Storage of nuclear waste from the reactor in Petten (Netherlands) There have been articles in the Dutch press recently (Volkskrant of 3 and 5 December 1998) on the problems with the storage capacity of the high flux reactor in Petten; the articles contain new information on this problem. Since the 1980s the United States have been calling for a switch to low-grade uranium because of the interests expressed by terrorists in high-grade uranium. The Commission has not responded to this hitherto because low-grade uranium does not provide sufficient neutron flux which is needed for the nuclear research


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3932/98 von Carlos ROBLES PIQUER an die Kommission. Aufrüstung Südafrikas

eurovoc_concepts:
EU production
European Commission
Lomé Convention
South Africa
accession to an agreement
award of contract
international negotiations
rearmament

text: C 297/118 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 15. 10. 1999 (1999/C 297/159) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3932/98 von Carlos Robles Piquer (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Aufrüstung Südafrikas Die Republik Südafrika kündigte vor kurzem ein umfangreiches Aufrüstungsprogramm an, das den Kauf von Kriegsschiffen, Kampfflugzeugen, Panzern, Kanonen und weiterer schwerer und leichter Artillerie von verschiedenen europäischen Unternehmen beinhaltet, zusätzlich zur Schaffung von Arbeitsplätzen in der südafrikanischen Rüstungsindustrie, die aufgrund des Embargos in den Zeiten der Apartheid einen starken Zuwachs verzeichnete. Kann die Kommission Auskunft geben über: 1. 2. 3. die Gesamtkosten dieser Käufe, unter Angabe der davon profitierenden Länder und Industrien, und ihre Auswirkungen auf die Beschäftigung in Südafrika und Europa; die eventuelle Existenz einer äußeren Bedrohung Südafrikas, die diese Maßnahmen rechtfertigen könnte; die möglichen Auswirkungen dieser Ausgaben auf die laufenden Verhandlungen über ein Wirtschafts- abkommen zwischen der EU und Südafrika bzw. dessen neue Situation als Mitgliedstaat des Lomé- Abkommens? Antwort von Herrn Pinheiro im Namen der Kommission (2. März 1999) Die Kommission wurde im Zusammenhang mit dem Waffenbeschaffungsprogramm Südafrikas weder konsultiert noch unterrichtet und war auch anderweitig nicht an diesem Programm beteiligt. Die Presse- erklärungen Südafrikas zu diesem Thema sind ihr jedoch bekannt. Die Kommission ist weder in der Lage noch gehört es zu ihren Aufgaben zu beurteilen, ob es erforderlich ist, die Sicherheits- und Verteidigungssysteme Südafrikas, wie von der südafrikanischen Regierung beschlossen, zu modernisieren. Die Kommission sieht keinen direkten Zusammenhang zwischen dem erwähnten Beschluß dieses Landes und den Verhandlungen zwischen der Gemeinschaft und Südafrika bzw. dessen neuen Status als Mitglied des Abkommens von Lomé. (1999/C 297/160) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3935/98 von Carlos Robles Piquer (PPE) an den Rat (4. Januar 1999) Betrifft: Inhaftierung dreier kubanischer Journalisten Die Interamerikanische Pressevereinigung (SIP) hat auf ihrem Treffen in Punta del Este (Uruguay) die kubanische Regierung aufgefordert, die gegen drei kubanische Journalisten C Bernardo ARÉVALO PADRÓN, Lorenzo PAEZ NÚÑEZ und Carlos RECIO MARTÍNEZ C verhängte sechs-, eineinhalb- bzw. einjährige Gefängnisstrafe zu revidieren. Die SIP hat erneut darauf hingewiesen, daß im kubanischen Strafgesetz noch immer Delikte wie „Falschin- formation“ oder „sonstige Formen krimineller Zensur“ verzeichnet sind, die als Vorwand für eine Ein- schränkung der Informationsfreiheit in einem Land genutzt werden, in dem darüber hinaus der Staat der alleinige Inhaber der Massenmedien ist. Was gedenkt der Rat zu unternehmen, um diese Revision zu unterstützen und möglichst die Aufhebung der Strafen zu bewirken sowie die Informationsfreiheit in Kuba zu fördern?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3975/98 del Raphaël CHANTERIE a la Comisión. Eläinlääketieteellisten palvelujen tarjoamisesta perittävä arvonlisävero

text: C 297/120 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 15. 10. 1999 Respuesta común a las preguntas escritas E-3968/98 y E-3969/98 dada por el Sr. Pinheiro en nombre de la Comisión (1 de marzo de 1999) La relación entre refugiados, energía de la biomasa y estufas perfeccionadas es compleja. La Comisión está buscando soluciones desde distintas perspectivas y tiene un planteamiento múltiple de los problemas de la energía de la biomasa, en el que se aborda tanto su uso como su producción. En el marco de las operaciones emprendidas por la Oficina Humanitaria de la Comunidad Europea (ECHO), concretamente en relación con los campos de refugiados, la Comisión interviene esencialmente a través de la financiación de programas ejecutados por el Alto Comisionado de las Naciones Unidas para los Refugiados (ACNUR). La protección de la madera para calefacción y del medio ambiente constituye un aspecto muy importante en la prestación de asistencia a los refugiados. En las regiones áridas de África y en Tanzania occidental, la gran concentración de refugiados acrecienta la presión sobre el medio ambiente. Este problema se analiza, caso por caso, con el ACNUR, desde la fase de programación de la ayuda hasta la fase de evaluación de los posibles emplazamientos para alojar a nuevos refugiados. La Comunidad está abordando también los problemas de la energía de la biomasa desde una perspectiva política más amplia. Existen dos proyectos que facilitan la formulación y aplicación de políticas: i) los programas de gestión forestal sostenible en los países de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) y ii) el programa regional de conservación de la energía de la biomasa en África austral. Se ha concluido y difundido ampliamente, a efectos de intercambio de información, un documento, «Imágenes de estufas» (1), sobre las estufas tradicionales de África, Asia y América Latina (1) ISBN 3-86099-136-1. (1999/C 297/163) PREGUNTA ESCRITA E-3975/98 de Raphaël Chanterie (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Impuesto sobre el valor añadido para los servicios veterinarios Como consecuencia de la obligación europea de aplicar el porcentaje estándar del IVA a los servicios veterinarios, estos servicios están sujetos a un impuesto sobre el valor añadido que va desde al menos un 15 % hasta incluso un 25 % en determinados Estados miembros. El artículo 13 de la Sexta Directiva sobre los impuestos indirectos -Directiva 77/388/CEE (1)- permite a los Estados miembros exonerar a «las prestaciones de servicios de hospitalización y asistencia sanitaria» y a «la asistencia a personas físicas», pero no a los servicios veterinarios, aunque el Anexo H sí que prevé un tipo reducido del IVA para los productos farmacéuticos destinados a fines médicos y veterinarios. ¿Existen razones fundadas que justifiquen una diferencia de porcentajes entre los productos farmacéuticos para uso veterinario que sí pueden beneficiarse de un tipo reducido y los servicios veterinarios que no pueden hacerlo y no podría procederse a una modificación de la directiva existente sobre la base del Protocolo sobre la protección y el bienestar de los animales? (1) DO L 145 de 13. 6. 1977, p. 1. Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (16 de febrero de 1999) Los Estados miembros pueden, en determinadas condiciones, aplicar un tipo reducido de IVA a los productos farmacéuticos utilizados para la asistencia sanitaria, la prevención de enfermedades y el tratamiento con fines médicos y veterinarios en virtud de las disposiciones del artículo 12 (3) (a) y del Anexo H de la sexta Directiva IVA 77/388/CEE. En virtud de este texto, pueden también aplicar un tipo reducido de IVA al suministro de bienes y a las prestaciones de servicios destinados a utilizarse en la producción agrícola. Esta disposición se refiere a los cuidados de los animales en el marco del proceso de producción agrícola y a los medicamentos correspondientes. No obstante, la Comisión ha tomado buena nota de las observaciones de Su Señoría y las tendrá en cuenta en los próximos trabajos sobre los tipos de IVA


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3935/98 dell'on. Carlos ROBLES PIQUER al Consiglio. Carcere per tre giornalisti cubani

eurovoc_concepts:
Cuba
EU aid
European Union
communications profession
democratisation
freedom of the press
human rights
imprisonment
press

text: C 297/118 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 15. 10. 1999 (1999/C 297/159) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3932/98 di Carlos Robles Piquer (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Riarmo del Sudafrica La Repubblica del Sudafrica ha recentemente annunziato un vasto programma di riarmo che prevede l’acquisto di navi da guerra, caccia, carri armati, cannoni e altre armi pesanti e leggere presso diverse industrie europee, con la contropartita della creazione di posti di lavoro nell’industria sudafricana degli armamenti, che ha conosciuto un forte sviluppo a seguito del blocco imposto all’epoca dell’apartheid. Può la Commissione fornire informazioni circa: 1. il costo totale di tale operazione, indicando paesi e industrie beneficiarie nonché le sue ripercussioni sull’occupazione sia in Sudafrica sia in Europa, 2. l’eventuale esistenza di minacce esterne contro il Sudafrica che possa giustificare l’operazione, 3. la possibile incidenza di tale spesa sui negoziati in corso per un accordo economico dell’UE con l’Unione sudafricana nonché per tutto quanto concerne la sua nuova condizione di Stato membro della Convenzione di Lomé? Risposta data dal sig. Pinheiro a nome della Commissione (2 marzo 1999) La Commissione non è stata consultata o informata in merito al programma di riarmo del Sudafrica, né vi ha partecipato. Essa è tuttavia al corrente delle dichiarazioni della stampa sudafricana al riguardo. La Commissione non è in grado di valutare. e non le compete. la necessità di ammodernare i sistemi di sicurezza e di difesa del paese, oggetto della decisione del governo sudafricano. Essa non vede alcun rapporto diretto tra la decisione sudafricana e i negoziati tra la Comunità e il Sudafrica o la nuova condizione di Stato membro della Convenzione di Lomé di quest’ultimo. (1999/C 297/160) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3935/98 di Carlos Robles Piquer (PPE) al Consiglio (4 gennaio 1999) Oggetto: Carcere per tre giornalisti cubani La società interamericana della stampa (SIP), riunitasi a Punta del Est (Uruguay), ha chiesto al governo cubano di rivedere le pene inflitte a tre giornalisti cubani, Bernardo Arévalo Padrón, Lorenzo Paez Núñez e Carlos Recio Martínez, condannati rispettivamente a sei anni, a un anno e mezzo e a un anno di carcere. La SIP ha nuovamente sottolineato che il codice penale cubano prevede tuttora figure di reato come la «falsa informazione »o «qualsiasi altra forma di censura criminale», che consentono di soffocare la libertà di informazione in un paese in cui lo Stato è, inoltre, l’unico proprietario di tutti i mezzi di comunicazione di massa. Cosa pensa di fare il Consiglio per cooperare alla revisione e, se possibile, all’annullamento di tali pene, nonché per promuovere la libertà di informazione a Cuba?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4055/98 af Roy PERRY til Kommissionen. Raphael-programmet

text: C 207/162 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 7. 1999 Siden begyndelsen af 1997 og indtil april 1998 var der ikke noget teknisk sekretariat til rådighed til den forudgående tekniske undersøgelse. I denne periode var det på grund af personalemangel kun muligt at opretholde de praktiske aktiviteter. Efter en udvælgelse af eksperter som led i en komplet udbudsprocedure for at bevare den nødvendige åbenhed blev der i april 1998 oprettet et nyt teknisk sekretariat, som kunne give sig i kast med at indhente betalingsforsinkelserne ved at kræve den manglende dokumentation for at overholde kontraktbestemmelserne. Partnernes svar indløber i øjeblikket. Finansforvaltningen af betalingerne, der blev indført i september 1998, fungerer effektivt, således at forsinkelserne efterhånden er indhentet, og partnerne støttes nu igen og overvåges, således at programmet, som alle finder meget nyttigt, kan fungere gnidningsløst og effektivt. (1999/C 207/224) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4055/98 af Roy Perry (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Raphael-programmet Med hensyn til indkaldelsen af forslag vedrørende Raphael-programmet i 1998 bedes Kommissionen besvare nedenstående spørgsmål: 1. Hvor mange ansøgninger blev der modtaget? 2. Hvor mange af disse ansøgninger blev fremsendt til den uafhængige jury? 3. Hvilke kriterier lå til grund for afgørelserne om at fremsende ansøgningerne til den uafhængige jury, og hvem traf disse afgørelser? 4. Hvilke ansøgninger blev imødekommet? 5. Hvilke kriterier lå til grund for udvælgelsen af disse ansøgninger? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (15. februar 1999) Efter en indkaldelse af forslag offentliggjort i EFT (1) er 490 sager 6 alle tiltag under et 6 til et samlet 1. beløb i finansielle tilskud på 56 mio. euro blevet indsendt til videre behandling i forbindelse med projektåret 1998 for Raphaël-programmet. Efter den officielle præselektion blev 180 sager udvalgt til forelæggelse for den uafhængige ekspert- 2. gruppe. Kommissionen foretog præselektionen efter de kriterier, der var blevet fastlagt ved indkaldelsen af 3. ansøgninger, dvs. med hensyn til partnerskabet, deltagelse i projekter i mindst tre medlemsstater. For så vidt angår projekter vedrørende kulturarven (aktion 1) skal den være fordelt på mindst tre medlemsstater og gennemføres efter samme typologi og teknik, og den historiske og arkitektoniske sammenhæng skal være den samme. Finansielt skal projektlederen kunne rejse midler til supplering af tilskuddene fra Fællesskabet, der ikke kan overstige 50 % af projektets samlede udgifter. Desuden skal de finansielle lofter, de frister og beskrivelser, der er angivet i indkaldelsen af forslag, overholdes, ligesom fristen for indsendelsen af sagen. 75 projekter kunne således endelig udtages med henblik på tilskud fra Fællesskabet som led i projektåret 4. 1998. Listen herover er blevet sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. 5. Ekspertgruppen skal evaluere projekterne afhængigt af deres kompetence og interesser på nationalt plan. Blandt vurderingskriterierne er betydningen af det pågældende kulturarvsobjekt, det nyskabende i tiltaget med hensyn til projektdeltagerne og anvendelsen af nye teknikker i forbindelse med projektet. Andre kriterier er udbredelsen af resultaterne af projektet blandt fagfolk, dets socioøkonomiske virkning og offentlighedens adgang til det pågældende mindesmærke. (1) EFT C 97 af 31. 3. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 4056/98 by Manuel ESCOLÁ HERNANDO Spanish Association Against Cancer

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
Latin America
Spain
association
cancer
fraud
fund (EU)
management
suspension of aid

text: C 289/120 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 11. 10. 1999 (1999/C 289/158) KIRJALLINEN KYSYMYS P-4056/98 esittäjä(t): Manuel Escolá Hernando (ARE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Espanjalainen syöpäyhdistys Asociación Española Contra el Cáncer (AECC) Vuonna 1996 komissio myönsi Latinalaisen Amerikan syöväntorjuntaohjelman (LICC) toteuttamista varten määrärahoja yhteensä 15 miljoonaa ecua, joiden hallinnoinnista on aina tähän saakka vastannut espanjalainen syöpäyhdistys AECC. Äskettäin komissio kuitenkin totesi, että vuosina 1996 ja 1997 näiden varojen hoidossa on ilmennyt puutteita ja väärinkäytöksiä, ja komissio onkin päättänyt väliaikaisesti keskeyttää jäljellä olevien 10 miljoonan ecun maksamisen kyseiselle syöpäyhdistykselle. Kehitysmaiden ja varsinkin nyt kyseessä olevan Latinalaisen Amerikan syöväntorjuntaohjelmien täytäntöön- panon kannalta Euroopan unionin myöntämät erilaiset tuet ovat todella tärkeitä. Jos tilanne pitkittyy, aikooko komissio ohjata nämä syöväntorjuntaohjelmiin tarkoitetut ja tällä hetkellä toistaiseksi jäädytetyt varat esimerkiksi jonkin muun järjestön kautta siihen tarkoitukseen, johon ne alunperin määrättiin, eli Latinalaisen Amerikan syöpäsairaiden auttamiseen? Jos vastaus on kyllä, milloin kyseiset varat voitaisiin ottaa käyttöön ja minkä järjestön kautta? Mistä syystä komissio tarkkaan ottaen jäädytti kyseiset määrärahat ja miten sen arviointi- ja tarkastustyöt etenevät? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 1999) Vuonna 1996 komissio päätti osallistua Latinalaisen Amerikan syöväntorjuntaohjelman rahoitukseen 13,3 miljoonalla eurolla. Espanjalainen syöpäyhdistys AECC (Asociacación Española Contra el Cancer) osallistuu 1,5 miljoonan euron panoksella hankkeen kokonaisrahoitukseen, joka on 15 miljoonaa euroa. jonka komissio teki Rahoitussopimuksessa, Ibero-amerikkalaisten syöpäliikkeiden yhdistyksen ALICCin (Asociación de Ligas Iberoamericanas Contra el Cáncer) kanssa, vastuu yhteistyöhankkeen hallinnoinnista annettiin kyseiselle yhdistykselle. ALICC edustaa 21 syöpäliikettä tai -järjestöä, joista useimmat ovat latinalaisamerikkalaisia. ALICCin puheenjohtajana toimii tällä hetkellä AECC, joka myös johtaa hanketta. AECC ei kuitenkaan vastaa yhteisön määrärahojen hallinnoinnista. Ensimmäisen, rahoitussopimuksen mukaisesti säännöllisin väliajoin toteutettavan ulkopuolisen arvioinnin yhteydessä komissio huomasi eräitä heikkouksia yhteisön Latinalaisen Amerikan syöväntorjuntaohjelmalle myöntämien varojen hoidossa vuosina 1996 ja 1997. Arvioinnista saatujen tulosten perusteella komissio päätti tehdä tilintarkastuksen. Tilintarkastuksen ensimmäisen vaiheen aikana todettiin, että hallinnoinnista vastaavan ALICCin on tehtävä useita tarkennuksia hankkeen kirjanpitoon. Tilintarkastuksen vielä käynnissä olevan toisen vaiheen päätyttyä on mahdollista tarkistaa, onko ALICC noudattanut aiemmin annettuja suosituksia sekä tehdä päätös siitä, voidaanko yhteisön varojen myöntämistä jatkaa. Tässä yhteydessä on syytä täsmentää, että ohjelman tavoitteena on ehkäistä syöpää Latinalaisessa Amerikassa. Ohjelman toimenpiteisiin kuuluu julkisten tahojen huomion kiinnittäminen terveydenhoitopolitiikan koor- dinoimistarpeisiin ja toimenpiteisiin, joilla pyritään löytämään sosiaalisilta vaikutuksiltaan merkittävät syöpälajit mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, suuren yleisön tietoisuuden lisääminen ja opastaminen sekä kouluttajien ja terveydenhoitohenkilökunnan kouluttaminen. Koska kyseessä ei ole sairauden hoidon eikä tutkimuksen rahoittaminen, yhteistyökumppaniksi valittiin nimenomaan Ibero-amerikkalaisten syöpäliikkeiden yhdistys ALICC


title: WRITTEN QUESTION No. 3981/98 by Graham WATSON Declining farmland bird populations

eurovoc_concepts:
United Kingdom
agricultural land
bird
cultivation techniques
environmental protection
means of agricultural production
protected area
protected species
protection of animal life
wildlife


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3940/98 van Carlos ROBLES PIQUER Beoordeling van de gevolgen van het eventueel stopzetten van het project van het internationale ruimtestation

eurovoc_concepts:
EU programme
European Space Agency
European Union
Russia
budget
international cooperation
research and development
shareholding
space research
space station

text: 12. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 325/39 (1999/C 325/045) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3920/98 van Armelle Guinebertière (UPE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Uitbreiding van de EU-reglementering voor biologische landbouw van plantaardige tot dierlijke productie zonder raadpleging van het Europees Parlement Het Europees Parlement heeft in mei 1997 een advies uitgebracht over het voorstel van Europese verordening op dierlijke productie met biologische methoden, zoals voorgesteld door de Europese Commissie. Op 14 december a. s. wordt er aan de Raad een nieuw ontwerp voorgelegd, dat nog altijd niet op de agenda van het Europees Parlement staat, hoewel de belanghebbende beroepsverenigingen er al wel op gereageerd hebben met maatregelen op Europees vlak, die betwistbaar zijn. Kan de Commissie daarom voorkomen dat de Raad een overijld besluit neemt, dat zonder voorafgaand advies van het Europees Parlement over het nieuwe ontwerp tot stand komt? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (20 januari 1999) Naar aanleiding van het advies dat het Parlement op 14 mei 1997 heeft uitgebracht over het voorstel (1) van de Commissie waarbij Verordening (EEG) 2092/91 inzake de biologische productiemethode en aanduidingen dienaangaande op landbouwproducten en levensmiddelen wordt aangevuld met betrekking tot de dierlijke productie (2) heeft de Commissie een nieuw voorstel (3) uitgewerkt waarin de amendementen zijn opgenomen die zij bij het debat in het Parlement had aanvaard. Dat voorstel is voorgelegd aan de Raad, die het blijft bestuderen volgens de procedure van artikel 43 van het EG-Verdrag: de rechtsgrondslag van dit voorstel. PB C 293 van 5. 10. 1996. PB L 198 van 22. 7. 1991. (1) (2) (3) COM(97) 747 def. (1999/C 325/046) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3940/98 van Carlos Robles Piquer (PPE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Beoordeling van de gevolgen van het eventueel stopzetten van het project van het internationale ruimtestation Op 20 november 1998 werd vanuit Baikonur (Kazachstan) met succes het eerste onderdeel gelanceerd van het internationale ruimtestation, dat bedoeld is om de science-fiction van verscheidene tientallen jaren dagelijkse werkelijkheid te doen worden. Op 3 december is vanuit de Verenigde Staten de Zarya (Sunrise), vergezeld van een verbindingsmodule „Unity”, gelanceerd vanuit de Verenigde Staten. Er is al aanmerkelijke vertraging opgetreden als gevolg van de economische moeilijkheden waarin Rusland verkeert, maar het ernstigste probleem is wel het feit dat er een nieuw tijdschema is opgesteld voor het lanceren van de servicemodule door Rusland, die nu is gepland voor juli 1999. Intussen neemt de kritiek toe. Zo wordt ernstige kritiek geuit in het blad „The Economist”, waarvan de redactie in de uitgave van 14 november de volgende mening ventileert: „With Russia’s contribution to the project fast dwindling to nothing, the station is now losing even symbolic value. Since it has never had much scientific value. , should it be going ahead at all? The answer is no. ” Over de gevolgen van het stopzetten van het project wordt met geen woord gerept. Een en ander laat duidelijk zien dat de internationale samenwerking op verschillende belangrijke weten- schappelijke terreinen, zoals ruimtevaart, kernfusie, enz. , op steeds meer moeilijkheden stuit, moeilijkheden die op hun beurt weer voortvloeien uit economische problemen en strategische koerswijzigingen. Kan de Commissie inlichtingen verstrekken over de positie van Europa voor zover het Europese Ruimteagentschap en zijn lidstaten bij deze kwestie zijn betrokken?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3861/98 van Clive NEEDLE Vergunningen goederenvervoer

eurovoc_concepts:
EU statistics
commercial vehicle
driving licence
road transport
transport statistics
vehicle registration

text: 29. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 341/17 (1999/C 341/026) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3861/98 van Clive Needle (PSE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Vergunningen goederenvervoer Over welke registers beschikt de Commissie met betrekking tot de aantallen voertuigen voor goederenvervoer en bestuurders waaraan in alle lidstaten vergunningen zijn verleend? Wat is het totaalaantal, per lidstaat gespecificeerd, in alle desbetreffende categorieën? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (11 februari 1999) De Commissie houdt geen registers bij van het aantal voertuigen voor goederenvervoer en bestuurders waaraan in alle lidstaten vergunningen zijn verleend. Terwijl de voor de Commissie beschikbare statistische gegevens over het aantal vrachtwagenbestuurders waaraan in iedere lidstaat vergunningen zijn verleend, te onvolledig zijn om hiervan een algemeen beeld te geven, beschikt zij met betrekking tot het aantal voertuigen voor goederenvervoer met vergunningen in iedere lidstaat over betere documentatie. In onderstaande tabel, die gebaseerd is op uit hoofde van het vierde kaderprogramma verricht werk, wordt een onderscheid gemaakt tussen lichte vrachtwagens (tot 3,5 ton maximaal toegestaan gewicht) en zware vrachtwagens (3,5 ton maximaal toegestaan gewicht en meer). Lidstaat Lichte vrachtwagens Zware vrachtwagens Gegevens 1995 België Denemarken Duitsland Griekenland Spanje Frankrijk Ierland Italië Luxemburg Nederland Oostenrijk Portugal Finland Zweden 250 000 180 000 178 000 140 000 1 250 000 1 030 000 710 000 2 350 000 3 410 000 60 000 178 000 458 000 665 000 87 000 1 900 000 1 150 000 4 000 350 000 90 000 330 000 220 000 240 000 18 000 245 000 213 000 298 000 43 000 84 000 519 000 Verenigd Koninkrijk 2 070 000 EU 13 414 000 5 306 000 (1999/C 341/027) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3872/98 van John McCartin (PPE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Verbod op antibiotica in veevoeder Kan de Commissie mededelen via welke procedure zij tracht het gebruik te verbieden van vier groei- bevorderende antibiotica en of haar voorstel gebaseerd is op wetenschappelijke dan wel politieke overwe- gingen?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3966/98 af Karin JÖNS Særlige ordninger for indførsel af majs til Spanien

eurovoc_concepts:
Spain
United States
World Trade Organisation
import
maize
originating product
restriction on competition
sorghum
tariff quota
third country


title: EC economic data pocket book : No 12/1998.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Japan
United States
exchange rate
gross domestic product
industrial production
labour market
public finance
statistics


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3944/98 af Anita POLLACK Lokale Agenda 21-projekter

eurovoc_concepts:
EU publication
European conference
development policy
exchange of information
feasibility study
financing policy
project management
regional development
sustainable development
urbanisation

text: C 341/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 11. 1999 Kommissionen agter at afslutte dette indledende arbejde i begyndelsen af 1999 og fremsætte et forslag senere på året. (1) EFT L 226 af 18. 8. 1997. (1999/C 341/034) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3944/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Lokale Agenda 21-projekter Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at støtte udveksling af oplysninger om og erfaringer angående lokale Agenda 21-projekter? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. marts 1999) I adskillige år har Kommissionen aktivt støttet informations- og erfaringsudvekslingerne om lokale Agenda 21 finansielle bidrag til aktiviteter såsom projekter. Aktiviteterne strækker sig fra udvikling af undersøgelser, projekter, konferencer og udgivelser. tiltag til Meddelelsen (1) »Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union: Rammer for handling« bekræfter på ny Kommissionens forpligtelse på dette område. Foranstaltning nr. 19, 20 og 23 er af speciel relevans, idet disse opridser de fremtidige prioriteringer i forbindelse med udveksling af erfaringer og aktiviteterne i Lokal Agenda 21. Kommissionens tidligere aktiviteter på dette område inkluderer blandt andet: ekspertgruppen for bymiljø og projektet for bæredygtige byer (ekspertgruppen udarbejdede rapporten om bæredygtige byer i Europa og rapporten om retningslinjer for god praksis, som fremhæver betydningen af Lokal Agenda 21, og som giver praktiske eksempler); den europæiske kampagne for bæredygtige byer, som blev lanceret for at opmuntre og støtte lokale myndigheder til at arbejde hen imod bæredygtighed på lokalt plan ved hjælp af Lokal Agenda 21; europæiske og regionale konferencer (herunder Aalborg 1994, Lissabon 1996, Turku og Sofia 1998, Sevilla og Haag 1999); og en database om god byforvaltningspraksis og bæredygtighed. Databasen er centreret om videreformidling af god forvaltningspraksis, der kan gøre byer mere bæredygtige. (1) KOM(98) 605. (1999/C 341/035) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3946/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Bæredygtigt fiskeri Har Kommissionen foretaget en evaluering af sin fiskeristøttepolitik, for så vidt angår mulighederne for at fremme miljøvenligt fiskeri ved f. eks. at belønne miljøvenlig ressourceforvaltning og naturbevarende foranstaltninger og straffe kommerciel overudnyttelse af de svindende fiskebestande? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino (7. april 1999) Inden for rammerne af strukturfondsprogrammerne er det medlemsstaternes og Kommissionens opgave at evaluere virkningen af den EF-støtte, som Rådet har fastsat reglerne for, på de berørte sektorer og regioner, herunder fiskerisektoren. Kommissionen har i øvrigt medfinansieret flere videnskabelige forskningsprojekter, der også behandler udviklingen i fangstkapaciteterne og dermed på sigt ressourcerne. De pågældende aktioner er opregnet i kataloget over FAI (1)-projekter (2), der bl. a. omfatter FAIR-projekt 1454, 3541 og 3936


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3858/98 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. FIBA-Beschluß über Basketball

eurovoc_concepts:
foreign national
free movement of workers
migrant worker
professional association
professional sport
rights of aliens
sports body
work permit

text: C 297/108 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 15. 10. 1999 (1999/C 297/147) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3858/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: FIBA-Beschluß über Basketball Gemäß dem Beschluß der Internationalen Basketball-Föderation (FIBA) wird von der Spielsaison 1999-2000 an bei den Europameisterschaften die zahlenmäßige Beschränkung der Beteiligung von Spielern, die nicht aus der Gemeinschaft stammen, aufgehoben. Sie lag bis heute bei höchstens 2 Spielern. Dieser Beschluß sprengt das Fundament des Basketballsports in der Gemeinschaft und untergräbt das Qualitätsniveau der Basketballmannschaften in den Mitgliedstaaten der Union, macht jeden Aufstiegswillen und die Berufslaufbahn junger Europäer als Basketballspieler zunichte und führt die heutigen europäischen Berufsbasketbalspieler schließlich mit mathematischer Vorhersagbarkeit in eine Randstellung und in die Arbeitslosigkeit. Dieser FIBA-Beschluß begünstigt zwei große Gruppen von Berufsspielern, die aus dem ehemaligen Jugo- slawien bzw. aus den USA stammen, und (was das Wichtigste ist), führt zum Verlust der nationalen Identität des Basketballsports in den Mitgliedstaaten der EU. Kann die Kommission folgende Fragen beantworten: 1. steht die Niederlassungsfreiheit und die freie Berufsausübung von Basketballspielern aus Drittländern in Europa im Einklang mit dem Gemeinschaftsrecht? 2. Wie gedenkt sie gegen diesen Beschluß der FIBA vorzugehen, der den europäischen Basketball schwächt und den europäischen Basketballspieler degradiert? 3. Wurde der obige Beschluß nach einem Dialog mit der Verbandsvertretung der europäischen Basketball- spieler gefaßt? Falls nein, verträgt sich dieser Beschluß mit der grundsätzlichen Position der EU, nach welcher vor jedwedem Beschluß im Zusammenhang mit den Beziehungen der Sozialpartner ein Dialog zwischen diesen erforderlich ist? Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (16. März 1999) Die Kommission kann nur ihre Antwort auf die mündliche Anfrage H-1131/98 des Herrn Abgeordneten wiederholen. Der Beschluß der FIBA stellt grundsätzlich keinen Verstoß gegen das Gemeinschaftsrecht dar. Die Kommission hat deshalb nicht die Absicht, gegen den Verband Maßnahmen gleich welcher Art zu ergreifen. Die Entscheidung wurde von den zuständigen Verbandsinstanzen getroffen, nachdem den Beteiligten Gelegenheit zur Äußerung gegeben worden war. (1999/C 297/148) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3860/98 von Konstantinos Hatzidakis (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Errichtung eines Krankenhauses in einem Waldgebiet von archäologischer Bedeutung nahe der Stadtgemeinde Vari Durch einen gemeinsamen Beschluß der griechischen Ministerien für Umwelt und Gesundheit wurde die Genehmigung zum Bau einer großen medizinischen Forschungseinrichtung mit einer Ausdehnung von 5. 010 qm in der Gemarkung der Stadtgemeinde Vari (Attika) erteilt, die auch das Zentrallabor für das öffentliche Gesundheitswesen (KEDY), das Nationale Forschungszentrum (EKEY) sowie das Institut zur Erforschung und Überwachung der Qualität von Gesundheitsdiensten (EEPYY) aufnehmen soll. Es handelt sich eindeutig um eine Einrichtung für chemische und biologische Forschung, bei der gefährliche giftige und chemische Abfälle entstehen. Diese Einrichtung, die wohlgemerkt von der Europäischen Union finanziert wird, soll in einem Waldgebiet von archäologischer Bedeutung errichtet werden. Bereits in einer einzigen Nacht wurden 8. 000 qm Waldfläche abgeholzt. Der Bau des Vorhabens hat sehr heftige Reaktionen der Anwohner und der örtlichen Selbstverwaltungskörperschaften hervorgerufen, und die zuständige Stelle für Altertümer des Kulturministeriums ist gegen den Bau der Einrichtung, sofern nicht die erforderlichen Stichgrabungen ermöglicht werden, um festzustellen, ob die Bauarbeiten ohne Gefährdung der bedeutenden Altertümer in diesem Bereich weitergehen können