title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3874/98 af Raimo ILASKIVI til Kommissionen. Undersøgelse af EU-støtten til Yassir Arafat

eurovoc_concepts:
EU aid
Palestine
West Bank question
aid recipient
building industry
financial control
housing policy
job creation
subsidised housing
use of aid

text: C 207/138 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 7. 1999 (1999/C 207/187) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3862/98 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (9. december 1998) Om: Reklame i tv Direktivet om tv uden grænser indeholder bl. a. bestemmelser om reklamer i tv, nærmere bestemt om reklameindslag i programmer og film. Kan Kommissionen oplyse, om disse regler % eller eventuelle andre regler, der finder anvendelse % overholdes af medlemsstaterne og navnlig Spanien? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (4. februar 1999) Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed (1), normalt benævnt direktivet om »Fjern- syn uden grænser«, fjernsynet (begrænsning pr. dag og pr. sendetime, artikel 18), antal og placering af reklameindslag (artikel 11), indhold og udformning af reklameindslag (artikel 10-16). Der findes endvidere særlige regler om sponsorering (artikel 17). indeholder bestemmelser om den tilladte varighed af reklameindslag i Kommissionen har fået forelagt flere klager med påstand om, at visse medlemsstater ikke overholder reglerne om tv-reklamer. Klagerne, der normalt kommer fra forbrugerorganisationer, drejer sig som oftest om, at den tilladte reklamesendetid systematisk overskrides. Problemerne vedrører især visse tv-spredningsvirksomheder i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal. Kommissionen er ved at indsamle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om de påståede overskridelser betyder, at de pågældende medlemsstater har overtrådt reglerne. Den vil i givet fald træffe de nødvendige forholdsregler. (1) EFT L 298 af 17. 10. 1989. (1999/C 207/188) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3874/98 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Undersøgelse af EU-støtten til Yassir Arafat Ifølge en EU-undersøgelse, der er blevet lækket til offentligheden, er den støtte, som Den Europæiske Union har afsat til at bistå de fattige beboelsesområder i Gaza og på Vestbredden, muligvis blevet anvendt til at bygge boliger til den nære kreds omkring den palæstinensiske leder,Yassir Arafat. Ifølge rapporten er der blevet anvendt helt op til 115 mio FIM til tvivlsomme projekter. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at undersøge rigtigheden af de formodninger, som den ovennævnte rapport har givet anledning til? Såfremt mistanken viser sig at være korrekt, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen da at træffe for at inddrive den EU-støtte, der er blevet anvendt til forkerte formål? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Marín (12. februar 1999) Fællesskabet er den største bidragyder til palæstinenserne. Fællesskabet står sammen med medlemsstaterne for 54 % af den samlede bistand til Vestbredden og Gazastriben. I flere avisartikler er der for nylig rejst spørgsmål omkring gennemførelsen af et projekt, som er finansieret af Fællesskabet, og som vedrører støtte til det palæstinensiske boligråd (PHC)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3924/98 del Michl EBNER a la Comisión. Metsästyslupien hyväksyminen

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU Member State
EU law - national law
approximation of laws
competence of the Member States
examination
hunting regulations
recognition of diplomas
vocational training
wildlife

formats: html pdf print

text: 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 297/117 Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (17 de febrero de 1999) Se ruega a Su Señoría se refiera a la respuesta de la Comisión a la pregunta escrita E-3158/98 del Sra. Ferrer (1). (1) DO C 207 de 21. 7. 1999, p. 33. (1999/C 297/158) PREGUNTA ESCRITA E-3924/98 de Michl Ebner (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Reconocimiento de los permisos de caza Dentro de la Unión existen grandes diferencias, no sólo entre los distintos Estados miembros, sino también entre las diferentes regiones, en relación con los contenidos, requisitos previos, alcance y costes del permiso de caza. Todo cazador que desee cazar en otro Estado miembro puede hacerlo si está provisto del denominado «permiso de caza para visitantes», para cuya obtención no se ha previsto ningún examen específico, mientras los nacionales deben pasar un examen de caza, lo que supone, de alguna forma, una discriminación de este último grupo. Asimismo, los permisos de caza obtenidos en un Estado miembro no son plenamente reconocidos en otros Estados de la Unión. ¿Tiene previsto la Comisión proceder a una armonización de las normas para la obtención del permiso de caza? ¿Tiene previsto la Comisión, con miras a la realización del mercado único europeo, actuar de forma que los Estados miembros procedan al reconocimiento mutuo de los exámenes de caza, que constituyen la base para la expedición de un permiso de caza? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (12 de marzo de 1999) La Directiva 89/48/CEE del Consejo, de 21 de diciembre de 1988, establece un sistema general de reconocimiento de los títulos de enseñanza superior que sancionan formaciones profesionales de una duración mínima de tres años (1). Posteriormente esta Directiva fue completada por la Directiva 92/51/CEE del Consejo, de 18 de junio de 1992, relativa a un segundo sistema general de reconocimiento de formaciones profesionales (2). Esta segunda Directiva concierne a los diplomas no contemplados por la Directiva 89/48/ CEE. Ambas Directivas hacen referencia a las cualificaciones profesionales y por ende, no contemplan las licencias de caza, que son certificados que permiten realizar una actividad de recreo. La legislación comunitaria en materia de medio ambiente, y en especial la Directiva 79/409/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservación de las aves silvestres (3) y la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres (4), aunque contienen disposiciones relativas a la caza, no imponen ninguna exigencia relacionada con los exámenes a los que tienen que someterse los cazadores para obtener una licencia de caza. La Comisión no tiene previsto por ahora lograr una armonización comunitaria en este ámbito. Llama la atención de Su Señoría sobre las disposiciones que recoge el artículo 3 B del Tratado CE, en virtud del cual: «La Comunidad actuará dentro de los límites de las competencias que le atribuye el presente Tratado y de los objetivos que éste le asigna» y: «Ninguna acción de la Comunidad excederá de lo necesario para alcanzar los objetivos del presente Tratado». (1) DO L 19 de 24. 1. 1989. (2) DO L 209 de 24. 7. 1992. (3) DO L 103 de 25. 4. 1979. (4) DO L 206 de 22. 7. 1992


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3856/98 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Fri bevægelighed for sportsinstruktører

eurovoc_concepts:
Italy
freedom to provide services
higher education
professional qualifications
professional sport
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 207/136 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 7. 1999 forordning (EØF) 1107/70 af 4. juni 1970 om støtte, som ydes inden for sektoren for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (3), og Rådets forordning (EØF) 1191/69 af 26. juni 1969 om medlems- staternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (4) samt Rådets forordning (EØF) 1192/ 69 af 26. juni 1969 om fælles regler for normaliseringen af jernbanevirksomhedernes regnskaber4. De udligningsydelser og støtteforanstaltninger, der indrømmes af de nationale myndigheder på grundlag af nævnte forordninger, meddeles jævnligt Kommissionen, der stiller oplysningerne til rådighed for medlems- staterne i færd med at udarbejde ajourføringen af denne beretning for 1997. form af en analytisk beretning. Kommissionen er for øjeblikket i (1) (2) (3) (4) EFT L 237 af 24. 8. 1991. KOM(98) 202 endelig udg. EFT L 130 af 15. 6. 1970. EFT L 156 af 28. 6. 1969. (1999/C 207/185) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3851/98 af Sören Wibe (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: »Krigen om jordbærisen«s egnethed som propagandamateriale i samtlige 15 medlemsstater Der er på samtlige officielle EU-sprog udgivet materiale i form af en tegneserie ved navn »Krigen om jordbærisen«, som er rettet mod den yngste kategori af unge. I Storbritannien er materialet dog blevet makuleret ifølge oplysninger fra Underhusets debat om emnet, og i Danmark distribuerer Kommissionens informationskontor ikke materialet, da det ikke passer ind i den danske debat. »Krigen om jordbærisen« indeholder bl. a. propaganda for ØMU’en. Tre medlemsstater har indtil videre sagt nej til at deltage i ØMU’en. Er det så rimeligt, at Kommissionen producerer og distribuerer materiale, der gør propaganda for ØMU’en i en medlemsstat, der har besluttet ikke at deltage i ØMU’en? Ville det ikke være rimeligt at trække det svenske oplag af »Krigen om jordbærisen« tilbage som følge af den ØMU-propaganda, som materialet indeholder? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (4. februar 1999) Kommissionens publikation »Krigen om jordbærisen« (1) (den svenske titel er »Glasskriget«) har til formål at forklare nogle grundlæggende fællesskabspolitikker vedrørende det indre marked. I den sammenhæng nævnes kort indførelsen af euroen. Kommissionen er ikke enig i, at publikationen dermed kan kaldes propaganda. Kommissionens repræsentationer i medlemsstaterne rådgiver Kommissionen om, hvorvidt centralt frem- stillede publikationer er egnede til distribution i medlemsstaterne. Det er korrekt, at Kommissionen på grundlag af sådan rådgivning valgte ikke at distribuere »Krigen om jordbærisen« i visse medlemsstater. I andre medlemsstater derimod har Kommissionen kunnet konstatere, at publikationen er populær. (1) ISDN 92-828-2341-5. (1999/C 207/186) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3856/98 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Fri bevægelighed for sportsinstruktører 1. Er det rigtigt, at den italienske stat (gennem CONI (den italienske olympiske komité), sportsskoler og tekniske organer) diskriminerer sine egne borgere og sportsfolk ved i praksis at forhindre dem i frit at udøve


title: WRITTEN QUESTION No. 3940/98 by Carlos ROBLES PIQUER Assessing the various consequences of abandoning the International Space Station

eurovoc_concepts:
EU programme
European Space Agency
European Union
Russia
budget
international cooperation
research and development
shareholding
space research
space station

text: 12. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 325/39 (1999/C 325/045) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3920/98 esittäjä(t): Armelle Guinebertière (UPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Maataloustuotteiden luonnonmukaista tuotantoa koskevan Euroopan unionin lainsäädännön laajenta- minen eläimistä peräisin oleviin tuotteisiin ilman Euroopan parlamentin lausuntoa uudesta ehdotuk- sesta Euroopan parlamentti antoi toukokuussa 1997 lausunnon komission ehdotuksesta luonnonmukaisia eläi- mistä peräisin olevia tuotteita koskevaksi asetukseksi. Uusi ehdotus on pitänyt jättää neuvoston käsiteltäväksi 14. joulukuuta 1998. Sitä ei ole kuitenkaan vielä tuotu Euroopan parlamentin esityslistalle, vaikka se sisältää toimia, jotka ovat herättäneet asianomaisten ammattijärjestöjen piirissä vastustusta koko yhteisön alueella. Voisiko komissio asiantilan huomioon ottaen estää, että neuvosto tekee asiasta liian nopean päätöksen ilman Euroopan parlamentin alustavaa lausuntoa uudesta ehdotuksesta? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1999) Saatuaan 14. toukokuuta 1997 parlamentin lausunnon ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maataloustuot- teiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintar- vikkeissa annetun asetuksen (ETY) 2092/91 (1) täydentämisestä kotieläintuotannon osalta (2) komissio laati uuden ehdotuksen (3), johon se sisällytti parlamentin esittämät muutokset. Uusi ehdotus on annettu neuvostolle, joka jatkaa sen käsittelyä ehdotuksen oikeusperustana olevassa EY:n perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. (1) (2) (3) EYVL C 293, 5. 10. 1996. EYVL L 198, 22. 7. 1991. KOM(97) 747 lopullinen. (1999/C 325/046) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3940/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Kansainvälisen avaruusaseman mahdollisesta hylkäämisestä aiheutuvat seuraukset Ensimmäinen osa kansainvälisestä avaruusasemasta laukaistiin menestyksellisesti avaruuteen Baikonurista (Kazhakstan) 20. marraskuuta 1998. Sen on suunniteltu toteuttavan unelmat, jotka ovat vuosikymmeniä olleet tieteiskirjallisuuden piiriin kuuluvia. 3. joulukuuta Zarja (Auringonnousu) kiinnittyy USA:sta laukaistuun moduuliin Unity. Ohjelman toteuttaminen on viivästynyt Venäjän talousvaikeuksien vuoksi, mutta vaikein ongelma liittyy Venäjän tukiaseman laukaisua koskevaan uuteen aikatauluun, jonka mukaan laukaisun on määrä tapahtua heinäkuussa 1999. Tätä asiaa koskeva arvostelu on voimistunut. Merkittävä esimerkki tästä on 14. marraskuuta 1998 ilmestyneen The Economist -lehden pääkirjoitus, jossa sanotaan, että ”Venäjän osuuden hankkeeseen menettäessä merkitystään avaruusasema menettää jopa symbolisen merkityksensä. Koska sillä ei ole koskaan ollut suurta tieteellistä merkitystä. , onko tätä hanketta jatkettava ollenkaan? Vastaus on ei. ” Artikkelissa ei esitetä mitään arvioita avaruusaseman hylkäämisen seurauksista. Nämä tosiasiat heijastavat kansainvälisen yhteistyön kasvavia vaikeuksia megatieteen kuten avaruus- ja ydinfuusion jne. alalla. Voiko komissio sanoa, mikä on yhteisön kanta tähän ja miten tämä koskee Euroopan avaruusjärjestöä ja sen jäseniä?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3886/98 af Anna KARAMANOU Viagras sundhedsskadelige virkninger

eurovoc_concepts:
European Medicines Agency
cardiovascular disease
consumer protection
drug surveillance
marketing
medical research
medicinal product
new product
product safety
scientific research

text: 6. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 320/85 (1999/C 320/113) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3886/98 af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Viagras sundhedsskadelige virkninger En meddelelse for nylig for »Bundesamt für Arzneimittel« ifølge hvilken tre brugere af Viagra for nyligt er døde i Tyskland, skaber berettiget frygt for, at det ikke er ufarligt at bruge lægemidlet. Eftersom årsagen til alle tre dødsfald var hjertestop, forekommer det ret sandsynligt, at Viagra kan have spillet en rolle for de pågældendes død. Europa-Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet for at beskytte de europæiske borgeres sundhed og først og fremmest for at oplyse dem ansvarligt? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (23. februar 1999) Tilladelsen til markedsføring af Viagra blev givet af Kommissionen den 14. september 1998 på grundlag af den videnskabelige evaluering fra Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering. Agenturet afgav en positiv udtalelse om anmodningen om tilladelse til markedsføring. Ved den videnskabelige evaluering blev sikker- heden i forbindelse med brugerne af dette lægemiddel omhyggeligt undersøgt. I produktresumeet er det nærmere præciseret (under kontraindikationerne), at lægemidlet ikke må benyttes af mænd, hvem det er frarådet at have seksuel aktivitet, som f. eks. patienter med hjerte- og kredsløbs-forstyrrelser som angina pectoris eller stærkt reduceret hjertekapacitet. Det nævnes ligeledes (i de særlige forsigtigheds- og forholdsregler med hensyn til anvendelsen), at lægen inden påbegyndelse af en sådan behandling skal foretage en nærmere undersøgelse af patientens hjerte- og kredsløbsfunktion, idet enhver seksuel aktivitet indebærer en vis risiko for hjertet. I oplysningerne til patienten er det tydeligt anført, at Viagra ikke må indtages ved alvorlige hjerteproblemer eller hjerteinfarkt for nylig eller for lavt blodtryk. Efter fagkundskabens opfattelse er beskyttelsen af forbrugerne hermed sikret, forudsat at reglerne for anvendelse samt kontraindikationerne overholdes. (1999/C 320/114) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3896/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: EU-støtte til eksport af levende kvæg fra EU til tredjelande Kan Kommissionen på baggrund af, at beskyttelsen af husdyr skal prioriteres højere end økonomiske interesser, oplyse, hvorfor man i forbindelse med den seneste forhøjelse af eksportstøtten med 8 % med virkning fra 17. 10. 1998 (1) ikke gjorde en undtagelse for eksporten af levende kvæg med henblik på kun at yde støtte til eksport af kød? (1) EFT L 281 af 17. 10. 1998, s. 17. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. februar 1999) Siden den fælles markedsordning for oksekød blev indført i 1968, er kvæg blevet udført med eksportrestitu- tioner, og denne eksport udgør en traditionel handel med visse tredjelande. I 1997 tegnede eksporten af kvæg sig for ca. 8 % af den samlede udførsel med restitutioner i denne sektor (1 050 000 tons udtrykt i slagtevægt)


title: WRITTEN QUESTION No. 3923/98 by Michl EBNER to the Commission. Age limit for bus drivers

eurovoc_concepts:
approximation of laws
bus
drivers
driving licence
older worker
retirement conditions
transport regulations

text: 28. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 182/135 Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Suomen uuden autoverolain suhteen saattaakseen sen sopusointuun perustamissopimuksen 95 artiklan kanssa. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1999/C 182/185) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3923/98 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Linja-autonkuljettajien ikärajat Linja-autonkuljettajien yläikärajat vaihtelevat yksittäisissä jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Italiassa ikäraja on 65 vuotta (tieliikennelain 135 artiklan 6 kohta), Itävallassa ja Saksassa se on sitä vastoin 70 vuotta. Tämä seikka on johtanut tarkastuksia tehtäessä oikeudelliseen epävarmuuteen. Voiko komissio ilmoittaa, , saako linja-autonkuljettaja, jolla on itävaltalainen tai saksalainen ajokortti, olla toimessaan Italiassa vain 65 ikävuoteen asti ja , aikooko komissio yhtenäistää linja-autonkuljettajien ikärajaa koskevia määräyksiä lähitulevaisuudessa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E3997/97 (1). (1) EYVL C 22, 17. 7. 1998. (1999/C 182/186) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3988/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan kulttuuritilastoja koskeva vuosikirja Komission jäsenen Marcelino Orejan 27. marraskuuta 1996 esittämääni kysymykseen antamassa vastauksessa (E-2761/96 (1)), joka koski Italian kulttuuriperinnön edistämistä, komissio ilmoitti, että se ei aikonut tehdä kulttuuriperintöä edistävien keskusten ja elinten toimintaa koskevia erityisiä tutkimuksia Euroopassa. Samanaikaisesti todettiin kuitenkin, että eurooppalaiseen kulttuuriin liittyviä tilastolähteitä koskevia tutki- muksia oltiin laatimassa ja että tutkimuksilla pyrittiin antamaan tietoa niistä elimistä, jotka julkaisevat järjestelmällisesti kulttuuritilastoja. Vaikka tästä on jo jonkin aikaa näyttää siltä, että mitään vuosikirjaa ei ole julkaistu


title: WRITTEN QUESTION No. 3858/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. FIBA decision concerning basketball

eurovoc_concepts:
foreign national
free movement of workers
migrant worker
professional association
professional sport
rights of aliens
sports body
work permit

text: C 297/108 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 15. 10. 1999 (1999/C 297/147) SKRIFTLIG FRÅGA E-3858/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: FIBA-beslut om basket Genom ett beslut av Internationella basketbollförbundet (FIBA) avskaffas i de europeiska ligorna från och med säsongen 1999-2000 begränsningen av antalet spelare från länder utanför gemenskapen. Gränsen är i dag två spelare. Detta beslut raserar grunden för basketbollspelet inom gemenskapen, sänker kvaliteten på EU-medlems- staternas basketlag och omintetgör unga europeiska basketspelares strävanden att utvecklas och göra proffskarriär. Slutligen leder beslutet med matematisk exakthet till marginalisering och ”arbetslöshet” för dagens professionella europeiska basketspelare. FIBA:s beslut ”riktar linsen mot” två stora kategorier av proffsspelare 1 de som kommer från f. d. Jugoslavien och från USA, och det viktigaste är att beslutet leder till att den nationella identiteten inom basketen i EU:s medlemsstater går förlorad. Kan kommissionen besvara följande: 1. Är det förenligt med gemenskapslagstiftningen att basketspelare från tredje land fritt kan etablera sig och arbeta i Europa? 2. Hur avser kommissionen att reagera på detta FIBA-beslut som leder till att europeisk basket försvagas och som sätter de europeiska spelarna i andra hand? 3. Togs beslutet efter överläggningar med de europeiska basketspelarnas fackorgan? Om inte, är detta förenligt med EU:s grundläggande inställning att det är nödvändigt att en social dialog föregår beslut i frågor som har att göra med arbetsförhållanden? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (16 mars 1999) Kommissionen kan bara upprepa sitt svar på parlamentsledamotens muntliga fråga H-1131/98. FIBA:s beslut innebär i princip inte något brott mot gemenskapsrätten. Därför har kommissionen inte för avsikt att vidta några åtgärder mot organisationen i fråga. Beslutet har fattats av de behöriga organen inom FIBA sedan de aktiva inom denna sport har fått tillfälle att lämna synpunkter. (1999/C 297/148) SKRIFTLIG FRÅGA E-3860/98 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Byggande av sjukhus på skogsmark och en arkeologisk plats i kommunen Vari Miljö- och hälsovårdsministeriet i Grekland har gett tillstånd till byggande av en stor medicinsk forsknings- anläggning på 5 010 kvadratmeter i kommunen Vari i Attika. Den skall inrymma ett centrallaboratorium för folkhälsa, ett statligt forskningscentrum samt ett institut för forskning om och kvalitetskontroll av sjuk- och hälsovård. Det handlar sannolikt om en anläggning för kemisk och biologisk forskning med farligt giftigt och kemiskt avfall. Anläggningen, som finansieras av Europeiska unionen, skall byggas i ett skogsområde och på en arkeologisk plats. Under en enda natt jämnades två tunnland skog med marken. Byggandet av anläggningen har framkallat starka reaktioner från invånarna och myndigheterna för lokalt självstyre i området, och kulturministeriets enhet med ansvar för arkeologiska platser motsätter sig byggandet av anläggningen, om man inte utför de utgrävningsundersökningar som krävs för att konstatera om man kan fortsätta byggnads- arbetena eller inte, utan att utsätta de omfattande antika lämningarna i området för risker


title: WRITTEN QUESTION No. 3955/98 by James NICHOLSON Osteoporosis

eurovoc_concepts:
disease prevention
elderly person
health policy
health statistics
illness
public awareness campaign
public health
trauma

text: 11. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 289/81 Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (28 januari 1999) Kommissionen känner inte till någon ”gentlemannamässig överenskommelse” mellan entreprenören och byggherren i samband med byggandet av tunnelbanan i Aten. De nationella myndigheterna har bekräftat att det inte finns någon sådan överenskommelse. Dessutom har nämnda myndigheter informerat kommissionen om att förhandlingar nyligen har ägt rum om ett antal tekniska problem inom detta stora projekt. Dessa förhandlingar, som alltid har skett inom ramen för bestämmelserna i gällande avtal, har lett till en överenskommelse mellan de båda berörda parterna. I denna överenskommelse föreskrivs inte någon som helst ändring av gällande avtal. Det ursprungliga avtalet om genomförandet av projektet, undertecknat 1991, omarbetades 1994. Omarbet- ningen i fråga omfattade också avtalsbeloppet som ökade med 14,64 %. Detta omarbetade avtal är fortfarande i kraft. Inom ramen för avtalet har ett ytterligare belopp på 5 % beviljats entreprenören för utökade åtgärder för att öka säkerheten för projektet som sådant och stadens byggnader, vari byggandet av försökstunnlar ingår. Ett ytterligare belopp på 1 % har också beviljats för diverse förbättringar av projektet. Det belopp som gemenskapen ger till förmån för projektet i fråga och som föreskrivs i gemenskapsstödramen för Grekland för perioden 1994-1999, uppgår till 783 miljoner euro (bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden) och har inte ändrats sedan den gemenskapsstödramen godkändes. (1999/C 289/107) SKRIFTLIG FRÅGA E-3736/98 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (11 december 1998) Angående: Benskörhet Nyligen utförda studier visar att frakturer som orsakas av benskörhet är ett allt större hot mot äldre personers hälsa och att antalet frakturer kommer att öka drastiskt under de närmaste åren. Kosten har stor betydelse för hälsan när det gäller benskörhet. Kommer kommissionen därför att låta utföra någon undersökning för att utveckla informationen till allmänheten och utarbeta system för att övervaka förekomsten av frakturer på såväl riksnivå som gemenskapsnivå? Kan kommissionen anordna en kampanj för att öka medvetandet om kampen mot benskörhet inom ramen för de gemenskapsåtgärder som syftar till att förebygga och göra medborgarna och hälsovårdsmyndigheterna i de enskilda medlemsstaterna medvetna om benskörhet och därmed att skydda medborgarnas hälsa och bidra till utbildningen av kompetent hälsovårdspersonal? (1999/C 289/108) SKRIFTLIG FRÅGA E-3955/98 från James Nicholson (I-EDN) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Benskörhet Vilka åtgärder har kommissionen fram till nu vidtagit för att genomföra de rekommendationer som framförs i rapporten om osteoropos i Europeiska gemenskapen, offentliggjord den 10 juni 1998?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3895/98 dell'on. Karl-Heinz FLORENZ alla Commissione. Direttiva 81/851/CEE sul ravvicinamento delle disposizioni legislative sui medicinali ad uso veterinario

eurovoc_concepts:
approximation of laws
equidae
horsemeat
human nutrition
veterinary drug
veterinary legislation

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3877/98 del Riccardo GAROSCI a la Comisión. Declaración de expertos de la UE en la Conferencia Parlamento Europeo-Comisión sobre la seguridad alimentaria y la crisis de la EEB

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
administrative transparency
animal disease
cattle
foodstuff
foodstuffs legislation
product safety
report
veterinary inspection

text: C 207/140 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 7. 1999 (1999/C 207/190) PREGUNTA ESCRITA E-3877/98 de Riccardo Garosci (PPE) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Declaración de expertos de la UE en la Conferencia Parlamento Europeo-Comisión sobre la seguridad alimentaria y la crisis de la EEB En la Conferencia conjunta Parlamento Europeo-Comisión del pasado 30 de noviembre en Bruselas sobre los temas de seguridad alimentaria a raíz de la crisis de la EEB, varios intervinientes, entre los que se encontraban miembros del SSC (Comité Director Científico) y del SCAN (Comité Científico de Alimentación Animal), pusieron de manifiesto su escepticismo sobre los países en los que no se han registrado casos de EEB. Se señaló que las fronteras no bastan para detener la enfermedad y que en dichos países se han efectuado pocos controles, por lo que se han registrado pocos casos. Estas afirmaciones revisten una extrema gravedad, sobre todo si se piensa que en la conferencia se ha hablado especialmente de «transparencia» e información. En la página 64 del Anexo 6 del II informe trimestral de la Comisión temporal para el seguimiento de las recomendaciones sobre la EEB (Encefalopatía Espongiforme Bovina) se afirma que son solamente 3 los países en que se han registrado muy pocos casos de EEB: Dinamarca (1 caso), Luxemburgo (1 caso) e Italia (2 casos). Ante estas afirmaciones acusatorias tan vagas, inaceptables por su posición, ¿pueden facilitar los expertos más pormenores sobre las sospechas apuntadas en la reunión? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (28 de enero de 1999) En la Conferencia conjunta Parlamento-Comisión del 30 de noviembre de 1998 y 1 de diciembre de 1998, cuyos textos están ya disponibles en el sitio Internet de la Comisión, los especialistas científicos presentes dieron a conocer sus análisis sobre la situación de la Comunidad en lo referente a la encefalopatía espongiforme bovina (ESB) y su evolución. Se expresaron con total independencia y transparencia. La Comisión no puede pues responder en su nombre ni en su lugar a la pregunta de Su Señoría. Sin embargo, en aplicación de la Decisión 98/272/CE de la Comisión, de 23 de abril de 1998, relativa a la vigilancia epidemiológica de las encefalopatías espongiformes transmisibles y por la que se modifica la Decisión 94/474/CE (1), en primavera de 1999 se realizará un primer balance sobre la vigilancia de las la Comisión procurará estudiar los encefalopatías espongiformes transmisibles (EET). En esta ocasión, programas establecidos por los Estados miembros para cerciorarse de que se han alcanzado los objetivos establecidos en esa Decisión. (1) DO L 122 de 24. 4. 1998. (1999/C 207/191) PREGUNTA ESCRITA P-3879/98 de Daniela Raschhofer (NI) a la Comisión (11 de diciembre de 1998) Asunto: Escándalo de los donativos «World Vision Austria» En Austria se descubrió recientemente un gran escándalo referente a donativos relacionados con la organización humanitaria «World Vision Austria». Se trata de la malversación de 15 millones de chelines. Dado que en este escándalo están implicados aparentemente un diputado austriaco de la UE, así como créditos para proyectos de la UE, se plantean las preguntas siguientes: 1. 2. ¿Qué contactos oficiales y conexiones existen entre la organización humanitaria «World Vision Austria» y la Unión Europea? ¿Existen proyectos de ayuda que la «World Vision Austria» lleve a cabo en nombre de la Unión Europea o en colaboración con la misma y, en caso afirmativo, cuáles? 3. ¿Cuál es el objetivo de la ayuda y a qué tipo de personas se destina?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3954/98 del Nuala AHERN Ranskan Mururoan ja Fangataufan atolleilla suorittamien ydinkokeiden säteily- ja ympäristövaikutukset

eurovoc_concepts:
French Polynesia
International Atomic Energy Agency
dissemination of information
environmental impact
impact study
nuclear test
radioactivity
report

text: 12. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 325/41 Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisión (21 de enero de 1999) La Comisión está siguiendo de cerca la situación alimentaria en el sur de Somalia y trabaja en estrecha cooperación con el Programa Mundial de Alimentos de las Naciones Unidas (PMA). Basándose en informes de la Unidad de evaluación de la seguridad alimentaria, cofinanciados por la Comunidad, comparte la preocupación del PMA por el deterioro de la situación alimentaria debido a las malas cosechas, la creciente inseguridad en el sur de Somalia y los efectos de las inundaciones causadas por el Niño. El Organismo para la coordinación de la ayuda a Somalia, en el que participa activamente la Comisión, también ha confirmado la inminente crisis y solicitado la adopción de medidas urgentes. Coordinará la respuesta de la comunidad internacional. La Comisión ya ha prometido 10 millones de euros en concepto de ayuda alimentaria. Se van a distribuir a través del PMA 10. 899 toneladas métricas de alimentos (9. 130 toneladas de cereales, 1. 000 toneladas de alubias y 559 toneladas de aceite vegetal) a las personas más vulnerables en las áreas gravemente afectadas del sur de Somalia. (1999/C 325/049) PREGUNTA ESCRITA E-3953/98 de Nuala Ahern (V) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Presupuesto EURATOM para 1999 ¿Por qué ha propuesto la Comisión reducir en un 15 % los recursos que se han de facilitar a EURATOM para «control específico de instalaciones a gran escala de tratamiento de plutonio» (partida B4-2021) en el presupuesto para 1999? Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisión (8 de marzo de 1999) La reducción de la partida presupuestaria B4-2021 es de sólo el 1,5 % por lo que se refiere a los compromisos asignados. Se debe principalmente al hecho de que dos grandes proyectos de inversión concluirán en 1999: los dos laboratorios de seguridad in situ de las plantas de reelaboración de La Haya y Sellafield. Dado que las grandes plantas de procesamiento de plutonio ya se encuentran en fase de producción o en la de puesta en marcha, los gastos durante los próximos años irán pasando de las inversiones en equipos de seguridad a las actividades de mantenimiento y de contratación y formación de inspectores cualificados para las tareas de inspección, sumamente complicadas, que deben llevarse a cabo en dichas instalaciones. (1999/C 325/050) PREGUNTA ESCRITA E-3954/98 de Nuala Ahern (V) a la Comisión (4 de enero de 1999) Asunto: Impacto radiológico y medioambiental de las pruebas nucleares francesas en los atolones de Frangataufa y Mururoa ¿Cuáles fueron los principales hallazgos del estudio realizado por la Agencia Internacional de la Energía Atómica (OIEA) para la Comisión y las autoridades francesas acerca de las consecuencias radiológicas y medioambientales de las pruebas nucleares francesas en los atolones de Mururoa y Fangataufa? ¿A quién se ha distribuido este informe? ¿Qué otros estudios relativos a este problema tiene intención de financiar la Comisión? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (26 de enero de 1999) El estudio sobre Mururoa corrió a cargo de un comité consultivo internacional establecido por el Organismo Internacional de Energía Atómica (OIEA) a petición del gobierno francés. La Comisión estuvo representada en


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3937/98 van Carlos ROBLES PIQUER aan dee Raad. Onmiddellijke vooruitzichten van het langetermijnproject op het gebied van kernfusie

eurovoc_concepts:
EAEC
Japan
Russia
United States
cooperation agreement (EU)
nuclear fusion
nuclear reactor
research programme
scientific education
scientific research

text: 21. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 207/147 (1999/C 207/203) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3934/98 van Carlos Robles Piquer (PPE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Gebruik van kernenergie voor de ontzilting van zeewater in „droge” landen De Internationale Organisatie voor Atoomenergie van de Verenigde Naties heeft op haar jongste conferentie gepleit voor het opzetten van een spoedprogramma voor de ontzilting van zeewater met behulp van kleine kernreactoren. Op haar jongste algemene vergadering van september jl. heeft zij haar directeur gevraagd om hieraan prioriteit toe te kennen en hiertoe de internationale samenwerking te bevorderen. Kan de Commissie mededelen welk standpunt de Europese Unie hierover inneemt, met name ten aanzien van de mogelijkheden van goedkope nucleaire ontzilting in Noord-Afrika (Maghreb- en Masjraklanden), op basis van een studie die hierover is verricht door de IAEA? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (3 februari 1999) De Commissie volgt al jaren de werkzaamheden van de Internationale Organisatie voor Atoomenergie (AIEA) met betrekking tot de mogelijkheid van het gebruik van kleine kernreactoren bij de ontzilting van zeewater. Zij is bovendien van mening dat bij het gebruik van kernenergie een grote mate van deskundigheid, ervaring en veiligheid vereist is. Zij eist verder keiharde non-proliferatiegaranties en het bestaan van sterke en onafhankelijke veiligheidsinstanties. Aan deze voorwaarden wordt in de door het geachte parlementslid genoemde regio op het ogenblik niet helemaal voldaan. (1999/C 207/204) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3937/98 van Carlos Robles Piquer (PPE) aan de Raad (4 januari 1999) Betreft: Onmiddellijke vooruitzichten van het langetermijnproject op het gebied van kernfusie Het besluit van het Amerikaanse Ministerie van Energie tot het terugroepen van zijn onderzoekers die werkzaam zijn in buitenlandse centra in het kader van het huidige ITER-project, brengt de overige partners, d. w. z. de EU, Japan en Rusland in een lastig parket. Volgens recente berichten heeft Europa besloten om nog enkele jaren met het project door te gaan, maar dat er geen extra middelen meer voor worden vrijgemaakt. Anderzijds speelt het verlies aan vertrouwen in de haalbaarheid op lange termijn van de optie tokamak (ITER) alternatieven als reactoren van het type stellarator in de kaart. Kan de Raad mededelen welke plannen hij op dit terrein heeft en welke standpunten Japan en Rusland hierover hebben ingenomen? Kan de Raad voorts een standpunt bepalen over de begrotingslijn van de EU voor deze doelstelling gedurende de looptijd van het vijfde kaderprogramma? Tenslotte, kan, naar het oordeel van de Raad, de rechtsgrondslag voor deze begrotingslijn ongewijzigd blijven na het besluit van de Verenigde Staten? Antwoord (9 maart 1999) 1. Op 30 juni 1998 heeft de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie ingestemd met de verlenging van de ITER-EDA-overeenkomst (1) met drie jaar (22 juli 1998 tot en met 21 juli 2001) (2). De verlenging met drie jaar is ook goedgekeurd door twee andere partners bij de Overeenkomst, namelijk Rusland (op 16 juni 1998) en Japan (op 14 juli 1998)


title: QUESTION ECRITE no 3984/98 de Jesús CABEZÓN ALONSO Référendum d'autodétermination du Sahara occidental

eurovoc_concepts:
UNHCR
UNO
Western Sahara
referendum
self-determination
the EU's international role


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3894/98 af Karl-Heinz FLORENZ til Kommissionen. Direktiv 64/433/EØF om sundhedsmæssige problemer vedrørende handelen med fersk kød samt direktiv 86/469/EØF om kontrol med restkoncentrationer

eurovoc_concepts:
equidae
fresh meat
horsemeat
veterinary drug
veterinary legislation
veterinary medicinal product
waste

text: C 182/134 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 28. 6. 1999 (1999/C 182/183) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3894/98 af Karl-Heinz Florenz (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Direktiv 64/433/EØF om sundhedsmæssige problemer vedrørende handelen med fersk kød samt direktiv 86/469/EØF om kontrol med restkoncentrationer Er Kommissionen enig i, at det er nødvendigt at ændre direktivet om fersk kød (64/433/EØF) (1) ved, at der indføjes en bestemmelse om, at heste kun må slagtes, hvis disse er identificerbare, og der foreligger en lægemiddelbog som ledsagende dokumentation med henblik på den målrettede kontrol af restkoncentra- tioner? (1) EFT 121 af 29. 7. 1964, s. 2012. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. februar 1999) Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-1495/98 fra Heinz Kinder- mann (1). (1) EFT C 31 af 5. 2. 1999, s. 42. (1999/C 182/184) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3910/98 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Beskatning af brugte importerede biler til Finland Efter Kommissionens officielle skrivelse af 4. 5. 1998 til den finske regering med en anmærkning om importen af brugte biler fra andre medlemslande til Finland, har den finske regering den 27. 11. 1998 i den finske Rigsdag stillet et lovforslag, der har til formål at ændre beskatningen af de pågældende biler, men kun i meget begrænset omfang. Ifølge min opfattelse er den finske lov om beskatning af biler med hensyn til importerede brugte biler stadig i strid med EF-traktatens artikel 95, da de afgiftsmæssige konsekvenser er så betydelige, at den høje beskatning i praksis er en diskrimination af importerede brugte biler fra andre medlemslande i forhold til de brugte biler, der købes i Finland. Det nye lovforslag har ikke afgørende ændret på den situation, som jeg allerede gjorde opmærksom i min skriftlige forespørgsel til Kommissionen den 11. 12. 1997. Det afgørende punkt i den finske lov om beskatning af biler er §7, som Kommissionen også har gjort opmærksom på. Denne paragraf ændres på en sådan måde, at afgiftsnedsættelsen for den brugte bil, der indføres i Finland, som hovedregel vil være på 0,6 % pr. måned, bilen har været i brug, mens den ifølge den gældende lov er på 0,5 %. Det er indlysende, at en så begrænset ændring ikke retter op på det grundlæggende problem med, at de mest efterspurgte importerede biler med et par års levetid også i fremtiden vil være uden for den finske forbrugers rækkevidde. Situationen forværres yderligere af, at Finlands nærmeste EU-naboland, Sverige, afskaffede bilafgiften i 1996. Dette indebærer, at importen af en brugt bil i Sverige er en realistisk mulighed for privatpersoner. Kommissionen bør endvidere gøres opmærksom på, at det indre markeds funktion også hindres af, at den finske lov om beskatning af biler også i den ændrede form er indviklet og indeholder adskillige tekniske detaljer, som giver toldmyndighederne alt for stor mulighed til at træffe afgørelser, der bygger på fortolkninger


title: WRITTEN QUESTION No. 3984/98 by Jesús CABEZÓN ALONSO Referendum on self-determination for Western Sahara


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4071/98 dell'on. Heidi HAUTALA Attività secondarie dei funzionari della Commissione

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
administrator
duties of civil servants
higher education
holding of two jobs
power to appoint
regulations for civil servants
rights of civil servants
supplementary income

text: C 320/112 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 6. 11. 1999 (1999/C 320/149) INTERROGAZIONE SCRITTA P-4071/98 di Heidi Hautala (V) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Attività secondarie dei funzionari della Commissione Dalla risposta fornita dalla Commissione all’interrogazione scritta E-2930/98 (1), relativa alle attività secondarie di alcuni alti funzionari, emerge che, con decisione del 7 maggio 1992, la Commissione ha fissato i principi applicabili alle richieste di suoi funzionari e di altri agenti volte ad ottenere l’autorizzazione a esercitare attività esterne. Contrariamente a quanto richiesto, la Commissione non ha tuttavia pubblicato l’elenco delle attività secondarie dei suoi funzionari inquadrati con la qualifica di Direttore generale. La Commissione non dispone di un elenco dei funzionari che esercitano attività secondarie? Intende la Commissione redigere tale elenco e fissare una scadenza per la sua pubblicazione? (1) GU C 135 del 14. 5. 1999, pag. 139. Risposta data dal sig. Liikanen a nome della Commissione (15 febbraio 1999) Come già indicato nella risposta all’interrogazione scritta dell’onorevole parlamentare E-2930/98, qualsiasi funzionario che desideri esercitare un’attività esterna è tenuto a ottenere un’autorizzazione dall’autorità che ha il potere di nomina, per permettere alla Commissione di verificare se detta attività esterna sia conforme alle norme fissate dall’articolo 2 dello statuto e dalla decisione 14 maggio 1992 della Commissione stessa. Per quel che riguarda la massima parte dei funzionari interessati (funzionari fino al grado A4), dell’autorità di nomina, nel quadro di MAP 2000 e con decorrenza 1o gennaio 1998, sono state delegate al direttore generale del servizio della direzione generale di appartenenza del funzionario. Ciò serve a permettere che si valuti con cognizione di causa se l’attività esterna risulti compatibile con le attività professionali del funzionario in questione e con le norme suddette. Un elenco dei funzionari 4 fino al grado A4 4 che esercitano un’attività esterna potrebbe essere stilato raccogliendo informazioni presso tutte le direzioni generali. In ogni caso, l’autorizzazione concessa per un’attività esterna ha una validità massima di un anno. Come già precisato nella risposta della Commissione all’interrogazione dell’onorevole parlamentare E-2930/98, non sono consentite attività esterne 4 retribuite o non 4 che comportino l’esercizio di una libera professione o un ruolo all’interno di una società commerciale. Inoltre, la remunerazione netta per un’attività esterna non può superare 3. 500 € l’anno. L’importo percepito dal funzionario al di là di questo massimale deve essere versato alla Commissione. Se l’attività prosegue oltre la durata di un anno, il funzionario è tenuto a presentare una nuova domanda, in merito alla quale l’autorità che ha il potere di nomina dovrà prendere una nuova decisione. Nel fascicolo personale dell’ufficiale interessato viene sempre tenuta copia della decisione presa dall’autorità che ha il potere di nomina. I funzionari di grado A1 per i quali è stata autorizzata un’attività esterna nel 1998 sono: 4 sig. Micossi, DG 3, docenza presso l’Università di Roma 4 sig. Micossi, DG 3, docenza presso il Collegio d’Europa Natolin 4 sig. ra Flesch, SdT, membro del Consiglio consultivo del Club Monnet Lussemburgo 4 sig. Vanden Abeele, DG XXI, docenza presso l’Université Libre de Bruxelles. (1999/C 320/150) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4074/98 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (14 gennaio 1999) Oggetto: Campagne pubblicitarie per le clementine Un giornale austriaco ha attirato la mia attenzione sulla campagna pubblicitaria per il consumo e l’acquisto delle clementine. Dal momento che questa campagna è finanziata dall’Unione europea,


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3884/98 van Michl EBNER Europese burgerdienst

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Union
European citizenship
action programme
alternative service
approximation of laws
national service
voluntary military service
young person

text: C 289/102 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 10. 1999 (1999/C 289/134) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3881/98 van Livio Filippi (PPE) aan de Commissie (11 december 1998) Betreft: Bescherming van de Parma-ham Heeft de Commissie een onderzoek ingesteld naar het vonnis van het Hof van Beroep in Londen dat de klacht van het hamconsortium uit Parma ongegrond heeft verklaard waarbij de benaming „Parma” werd aange- vochten van ham die buiten de productiezone is vervaardigd? Wat denkt de Commissie te doen in een fase waarin de Europese instellingen steeds sterker de nadruk leggen op de noodzaak om de factor kwaliteit te gebruiken in de concurrentieslag voor Europese landbouw- en voedingsproducten om bij te dragen aan de oplossing van het geschil tussen het hamconsortium uit Parma en de Britse autoriteiten over de bescherming van de kwaliteit en de naam „Parma-ham”? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (12 januari 1999) De Commissie heeft kennis genomen van het door het geachte parlementslid vermelde vonnis in de zaak „Consorzio del prosciutto di Parma v. ASDA Food Store Ltd and Hygrade Foods Ltd”, en heeft de inhoud ervan nauwkeurig bestudeerd. Het gaat om de vraag of „prosciutto di Parma”, een beschermde oorsprongsbenaming (BOB), buiten het oorsprongsgebied en niet onder toezicht van de „consorzio” in plakken mag worden gesneden. Deze handeling zou in strijd zijn met wat is vermeld in het productdossier met betrekking tot de op communautair niveau geregistreerde benaming. De Commissie is bereid een standpunt in te nemen over het door het geachte parlementslid vermelde vonnis wanneer aan het Hof van Justitie een prejudiciële vraag zou worden voorgelegd in het kader van één van de rechtsmiddelen voor hoger beroep waarin het nationale recht van het Verenigd Koninkrijk voorziet. (1999/C 289/135) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3884/98 van Michl Ebner (PPE) aan de Commissie (4 januari 1999) Betreft: Europese burgerdienst De burgerdienst is erkend in de meeste lidstaten van de Unie, maar in enkele andere (bijvoorbeeld Griekenland) is dat niet het geval. Personen die om religieuze of filosofische redenen hun militaire dienstplicht weigeren te vervullen, worden daar dus vervolgd. Het Europees Parlement heeft reeds op 22 september 1995 een resolutie goedgekeurd over de oprichting van een Europese burgerdienst (B4-1127/95) (1), waarin het de Commissie verzoekt een voorstel in te dienen over de instelling van een Europese burgerdienst. Is de Commissie voornemens: ? in het kader van de harmonisatie van de rechtsstelsels in de Europese Unie ook op dit gebied een aanvang te maken met een aanpassing van de wetgeving in de lidstaten? ? in het kader van de mobiliteit van de burgers binnen de Unie een regeling te treffen voor een feitelijke Europese burgerdienst, m. a. w. de mogelijkheid de vervangende dienst in een andere lidstaat van de Unie te vervullen dan het eigen land? (1) PB C 269 van 16. 10. 1995, blz. 232


title: WRITTEN QUESTION No. 3969/98 by Glenys KINNOCK to the Commission. 'Improved stove' programmes

eurovoc_concepts:
EU programme
UNHCR
biomass
energy production
forestry policy
fuel wood
furnace
refugee
thermal equipment

text: 15. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 297/119 Svar (26 april 1999) Europeiska unionen antog den 2 december 1996 en gemensam ståndpunkt om Kuba. EU:s huvudmål förblir att uppmuntra och underlätta en fredlig övergång till demokratisk pluralism och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. I juni 1998 godtog EU och AVS-staterna att Kuba som observatör ges tillträde till förhandlingarna om förnyelsen av Lomékonventionen. I detta sammanhang påminde unionen Kuba om de stränga krav beträffande mänskliga rättigheter som kommer att vara förbundna med den eventuella anslutningen till ett nytt avtal. Under 1998 gjorde unionen flera framstötar hos de kubanska myndigheterna om att oliktänkande skulle friges. Vid den senaste utvärderingen av den gemensamma ståndpunkten den 7 december 1998 konstaterade rådet att EU det senaste halvåret intensifierat dialogen med de kubanska myndigheterna, särskilt beträffande mänskliga rättigheter. Rådet upprepade att Europeiska unionens mål när det gäller Kuba fortfarande är att uppmuntra en fredlig övergång till pluralistisk demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Rådet känner till fängslandet av Bernardo Arévalo Padrón, direktören för den oberoende nyhetsbyrån ”Línea Sur Press”, i november 1997. Lorenzo Paez Núñez, ordförande för föreningen ”José de la Luz y Caballero” arresterades i juli 1997. Journalisten på den oberoende nyhetsbyrån ”Cuba Press”, Carlos Recio Martínez, som fängslades i september 1997, lär nyligen ha frisläppts enligt de uppgifter som rådet har tillgång till. Rådet kommer att hålla parlamentet underrättat om utvecklingen i denna fråga och fortsätta att utöva press på de kubanska myndigheterna för att mänskliga rättigheter och informationsfrihet skall respekteras fullt ut. Rådet är slutligen angeläget om att påpeka för den ärade parlamentsledamoten att rådet med oro följer de inslag av förföljelse av journalister från den oberoende pressen som har ägt rum på Kuba de senaste månaderna. De ovannämnda fallen med de tre journalisterna är väl kända men man får inte glömma fallet med Joel Díaz som berövades sin frihet för att ha utövat sin rättighet i fråga om informationsfriheten. (1999/C 297/161) SKRIFTLIG FRÅGA E-3968/98 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Program för ”förbättrade eldstäder” Vad har kommissionen gjort för att undersöka om det är lämpligt att förlita sig på program för användning av ”förbättrade eldstäder” och andra efterfråge- eller utbudsorienterade strategier för att minska användningen av brännved i områden som tar emot flyktingar? (1999/C 297/162) SKRIFTLIG FRÅGA E-3969/98 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Program för ”förbättrade eldstäder” Vilken policy har kommissionen när det gäller att förse flyktingläger med bränsle för matlagning och uppvärmning? Förespråkar kommissionen användning av ”förbättrade eldstäder” och har man tagit del av de utvärderingar som gjorts nyligen som ifrågasätter de ”förbättrade eldstädernas” effektivitet i förhållande till den traditionella eldstaden med tre stenar?


title: WRITTEN QUESTION No. 3947/98 by Glenys KINNOCK UN World Food Programme

eurovoc_concepts:
European Commission
Somalia
UNO
World Food Programme
aid policy
coordination of aid
emergency aid
food aid
international cooperation

text: C 325/40 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 12. 11. 1999 Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar (4 mars 1999) Samtidigt som Förenta staterna har satsat mycket på rymdstationen, både i fråga om image och förmågan att förverkliga ett omfattande internationellt samarbete, har gensvaret i Europa varit litet till följd av att medlemsstaternas, Norges och Schweiz deltagande bara utgör runt 8,5 % av den totala utvecklingskostnaden på uppskattningsvis 35 miljarder euro, det vill säga cirka 3 miljarder euro. Det europeiska bidraget till den internationella rymdstationen stammar huvudsakligen från de beslut som har fattats inom Europeiska rymdorganisationen. Detta bidrag står för närvarande för 16 % av organisationens budget och bör under de kommande fem åren ligga under 20 %. Inom ramen för det femte ramprogrammet för forskning och utveckling förutses ingen finansiering av stationens utveckling. Rymdstationen bör göra det möjligt att testa ett flertal tekniker som är nödvändiga för att erövringen av rymden skall fortsätta och den kan i fråga om sina rättsliga och ekonomiska aspekter anses vara en prototyp för sådana internationella grupperingar som krävs vid denna typ av projekt. Eftersom det europeiska engagemanget är begränsat skulle en nedläggning av rymdstationen endast få minimala konsekvenser för den europeiska rymdfartsindustrin. (1999/C 325/047) SKRIFTLIG FRÅGA E-3943/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Kampanjen för hållbara städer Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit i syfte att se till att det finns en rättslig grund för att trygga framtiden för kampanjen för hållbara städer? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (1 mars 1999) Kommissionen har vid upprepade tillfällen betonat att kampanjen för hållbara städer är av stor betydelse för tillämpningen av Agenda 21 på lokal nivå. I sitt meddelande En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram (1) som antogs den 28 oktober 1998 förklarar kommissionen att den har för avsikt att fortsätta att stödja åtgärder som syftar till att sluta samman lokala samfund till nät. Här nämns bland annat kampanjen för hållbara städer. I detta meddelande fastställs också att kommissionen kommer att fastställa de rättsliga steg som krävs för att införa en flerårig finansieringen av verksamhet inom detta område. Kommissionen presenterade meddelandets viktigaste punkter vid det stadsforum som hölls i Wien den 26 och 27 november 1998. Vid den första debatt om denna fråga som ägde rum vid detta tillfälle betonades behovet av att snabbt ta fram en lämplig rättslig grund för fortsättningen och konsolideringen av den typen av åtgärder. Kommissionen kommer att ta initiativet att lägga fram ett förslag om detta under de kommande veckorna. (1) KOM(98) 605 slutlig. (1999/C 325/048) SKRIFTLIG FRÅGA E-3947/98 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: FN:s Världslivsmedelsprogram Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta med hänsyn till FN:s Världslivsmedelsprograms bedömning av den förvärrade situationen i södra Somalia? Vilket stöd har Europeiska unionen hittills bidragit med och vilka ytterligare åtaganden kommer den att göra?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3904/98 dell'on. Miguel ARIAS CAÑETE Controllo delle sanse

eurovoc_concepts:
accounting
aid system
common organisation of markets
crop yield
fats
olive oil
olive-growing
payment
product quality
production aid

text: C 320/86 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 6. 11. 1999 Per varie ragioni, certi paesi terzi preferiscono importare bovini vivi, che vengono abbattuti immediatamente dopo l’arrivo sul territorio del paese importatore. Rinunciando a sovvenzionare queste esportazioni, la Commissione perderebbe i suddetti mercati, ed altri paesi terzi ne prenderebbero il posto. In questo contesto, giova ricordare che, in seguito all’adozione da parte del Consiglio del regolamento (CE) 2634/97 del Consiglio, del 18 dicembre 1997, che modifica il regolamento (CEE) 805/68 relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), a norma del quale il pagamento delle restituzioni alle esportazioni dei bovini vini è subordinato al rispetto delle norme in materia di benessere degli animali durante il trasporto, la Commissione, attraverso il regolamento (CE) 615/98 della Commissione del 18 marzo 1998, recante modalità particolari di applicazione del regime delle restituzioni all’esportazione per quanto riguarda il benessere degli animali vivi della specie bovina durante il trasporto (2), applicabile a partire dal 1o settembre 1998, ha previsto disposizioni complementari introducendo un controllo sistematico all’uscita dal territorio della Comunità nonché controlli mirati al momento dello scarico nel paese terzo destinatario. Per quanto riguarda infine il livello delle restituzioni, la Commissione si è sempre sforzata di mantenere un certo parallelismo fra quelle concesse per i bovini vivi e per le loro carni, tenendo conto delle richieste specifiche di certi paesi terzi nonché della situazione del mercato nella Comunità. (1) GU L 356 del 31. 12. 1997. (2) GU L 82 del 19. 3. 1998. (1999/C 320/115) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3904/98 di Miguel Arias Cañete (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Controllo delle sanse Il regolamento per l’applicazione dell’aiuto alla produzione di olio d’oliva stabilisce che nel caso in cui la sansa sia destinata ad uno stabilimento di estrazione si debba procedere ad una suddivisione per partita, indicando il destinatario; negli «altri casi» è invece sufficiente determinarne la quantità in maniera forfettaria, sempre con l’indicazione del destinatario. Nel secondo caso il destinatario può agire come intermediario essendo indicato semplicemente come destinatario del quantitativo forfettario e non esistendo controlli successivi. Non ritiene la Commissione illogico che grazie all’interposizione di un intermediario si possano evitare i controlli? (1999/C 320/116) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3905/98 di Miguel Arias Cañete (PPE) alla Commissione (4 gennaio 1999) Oggetto: Determinazione del coefficiente di resa per i frantoi Nel nuovo regolamento per l’applicazione dell’aiuto alla produzione di olio d’oliva, il coefficiente di resa indicato per i frantoi a ciclo di produzione continuo a due fasi è stato stimato pari a 0,70 (mentre sarebbe più appropriato 0,80). Trattando le olive col sistema di estrazione a due fasi si scompongono la somma dell’olio più l’acqua di rifiuto e la sansa dovrebbe essere pari al 100 %. Se stimiamo che la resa media delle olive è di circa il 20 % la resa delle sanse deve essere dell’80 %


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3928/98 do Deputado Sir Jack STEWART- CLARK Jämförelse av jordbrukspriser

eurovoc_concepts:
EU Member State
beef
butter
comparative study
farm prices
maize
pigmeat
selling price
sheepmeat
wheat

text: C 320/88 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 11. 1999 seria necessário explorar tanto os lagares uma vez que a quantidade que beneficiaria das ajudas seria a mesma independentemente da percentagem para o produtor para cada um dos produtos. A solução beneficiaria ainda o meio ambiente. À luz do que anteriormente se expôs, não considera a Comissão que seria necessário adaptar o sistema para que o mesmo se adeque à realidade, sendo mais vantajoso para o consumidor e para o meio ambiente? Resposta comum às perguntas escritas E-3904/98, E-3905/98, E-3906/98, E-3907/98 e E-3908/98 dada pelo Comissário Franz Fischler em nome da Comissão (3 de Fevereiro de 1999) Por ocasião da adopção do Regulamento (CE) 1638/98 do Conselho, de 20 de Julho de 1998, que altera o Regulamento no 136/66/CEE que estabelece uma organização comum de mercado no sector das matérias gordas (1), a Comissão e o Conselho acordaram em, durante o período que precede a proposta da reforma definitiva da OCM do azeite, conceder uma prioridade especial à análise pormenorizada dos aspectos relativos à estratégia da qualidade, incluindo os relacionados com o óleo de bagaço de azeitona. Aquando da elaboração e da adopção do Regulamento (CE) 2366/98 da Comissão, de 30 de Outubro de 1998, que estabelece as normas de execução do regime de ajuda à produção de azeite para as campanhas de comercialização de 1998/1999 a 2000/2001 (2), a Comissão esforçou-se por introduzir na regulamentação as adaptações mais necessárias, na pendência da análise exaustiva da questão a efectuar antes da elaboração das propostas da reforma definitiva. É, por exemplo, o que se passa com os aspectos ligados ao pagamento forfetário da ajuda à produção de óleo de bagaço (8 %) e à sua adaptação. No que se refere a outros aspectos, como os controlos dos bagaços nos moinhos e a documentação bancária para a venda de bagaço de azeitona, os serviços de controlo dos Estados-membros < e, designadamente, as agências de controlo do azeite < têm a obrigação de assegurar a regularidade das despesas efectuadas ao abrigo da ajuda à produção e, a esse título, exigir aos moinhos ou outros agentes envolvidos na gestão da medida a manutenção de uma contabilidade específica ou qualquer outra disposição considerada adequada por esses serviços. No que se refere em especial à determinação do coeficiente de rendimento dos moinhos, o Regulamento (CE) 2366/98 estipula, no no 3 do seu artigo 9o, que os coeficientes evocados pelo senhor Deputado são indicativos e só devem ser tidos em conta na falta das especificações técnicas do moinho. (1) (2) JO L 210 de 28. 7. 1998. JO L 293 de 31. 10. 1998. (1999/C 320/120) PERGUNTA ESCRITA E-3928/98 apresentada por Sir Jack Stewart-Clark (PPE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Comparação de preços agrícolas Os agricultores de East Sussex e Kent South estão preocupados com o baixo nível de preços dos produtos agrícolas. Poderá a Comissão fornecer uma tabela comparativa dos preços aplicados aos agricultores dos 15 Estados- -membros da UE no que respeita à carne de bovino, ovino e de suíno, bem como à manteiga, ao milho e ao trigo?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3977/98 von W.G. van VELZEN Telekommunikation, politische Unabhängigkeit von Nationaler Regulierungsbehörden

eurovoc_concepts:
Germany
administrative autonomy
national law
power of decision
statutory power
telecommunications

text: 11. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 289/107 Die internationale Bekämpfung des Kinderhandels steht unter der Führung der Vereinten Nationen, die einen Sonderberichterstatter für diese Problematik ernannt haben. Die Europäische Union wird mit den Vereinten Nationen, einschließlich des vorgenannten Sonderberichterstatters, wie auch mit allen Regierungen und den mit diesem Thema befaßten Nichtregierungsorganisationen mit Blick auf eine Beendigung des Kinderhandels auch weiterhin zusammenarbeiten. (1999/C 289/141) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3951/98 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Gender mainstreaming in der Kommission 1. Wie wird die Forderung der Kommission nach einem gender mainstreaming bei der Arbeit in der Kommission umgesetzt? 2. Gibt es ein gender mainstreaming in den einzelnen Generaldirektionen, z. B. Landwirtschaft? 3. Wenn nein, warum nicht, oder ist das gender mainstreaming reine Makulatur? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (3. März 1999) 1. Die Kommission berücksichtigt in ihrer Personalpolitik das gender mainstreaming, u. a. im Rahmen des „Dritten Aktionsprogramms für die Chancengleichheit von Männern und Frauen in der Kommission (1997- 2000)“, das am 2. April 1997 (1) angenommen wurde. Entsprechend diesem Programm hat die Kommission die Generaldirektoren und Leiter der Dienste beauftragt, zur Einbeziehung des gender mainstreaming in die Maßnahmen, die das Berufsleben der Beamten berühren (Einstellung, Laufbahnentwicklung, Fortbildung, Arbeitszeiten) spezifische Aktionspläne auszuarbeiten. Inzwischen haben die meisten Generaldirektionen einen solchen Aktionsplan aufgestellt und einen 2. Begleitausschuß eingesetzt, der die Anwendung des Aktionsplans zu überwachen hat. In der Generaldirektion Landwirtschaft wurden zwei Arbeitsgruppen eingerichtet, die sich mit der Verbesserung der Chancen- gleichheit befassen. Eine Gruppe behandelt unmittelbar mit der Agrarpolitik zusammenhängende Fragen, die andere Probleme, die die Bediensteten dieser Generaldirektion betreffen. In beiden Arbeitsgruppen führen Direktoren den Vorsitz. 3. Die Einbeziehung des gender mainstreaming ist ein wichtiges Anliegen der Kommission. In der Generaldirektion ist das Referat „Chancengleichheit“ beauftragt, die Entwicklung zu beobachten und Initiativen zu entwickeln, die dazu beitragen können, das gender mainstreaming stärker in die Personalpolitik einzubeziehen. So veranstaltet dieses Referat u. a. einschlägige Seminare und bietet Generaldirektionen und Diensten seine Hilfe an. (1) SEK(97) 536. (1999/C 289/142) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3977/98 von W. G. van Velzen (PPE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Telekommunikation, politische Unabhängigkeit von Nationaler Regulierungsbehörden Kürzlich hat der deutsche Wirtschaftsminister Müller der Deutschen Telekom A. G. „empfohlen“, ihren Vorschlag für Tarife für den Zugang Dritter zur sog. „letzten Meile“ zurückzuziehen (siehe u. a. Financial Times vom 28. -29. November 1998), was die Deutsche Telekom A. G. anschließend auch getan hat. Daraufhin


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3917/98 do Deputado Graham MATHER Ekofin-rådets möte den 1 december 1998

eurovoc_concepts:
administrative procedure
comparative study
consultancy
discretionary power
holding company
invitation to tender
tax authorities
tax system

text: C 341/18 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 11. 1999 Resposta dada pelo Comissário Fischler em nome da Comissão (17 de Março de 1999) A utilização de aditivos na alimentação animal é regulamentada pela Directiva 70/524/CEE do Conselho, de 23 de Novembro de 1970, relativa aos aditivos na alimentação para animais (1). A proibição dos quatro aditivos a que se refere o Senhor Deputado foi proposta pela Comissão depois de, em conformidade com o artigo 3o-A da directiva, ter considerado que os mesmos, por razões sérias relacionadas com a saúde humana ou a saúde animal, deviam ser reservados à utilização médica ou veterinária. Conforme expresso nos considerandos do regulamento adoptado pelo Conselho em 17 de Dezembro de 1998 (2), a revogação das autorizações da bacitracina-zinco, da espiramicina, da virginiamicina e do fosfato de tilosina deve ser entendida como uma medida de precaução, justificada pela necessidade de preservar a eficácia dos medicamentos humanos e de proteger a saúde humana. A decisão tomada é conforme com as recomendações da Conferência da Organização Mundial de Saúde de Outubro de 1997, do Comité Económico e Social, do Gabinete Internacional das Epizootias e da Conferência sobre a ameaça microbiana, realizada em Copenhaga em Setembro de 1998. JO L 270 de 14. 12. 1970. (1) (2) COM(98) 763 final. (1999/C 341/028) PERGUNTA ESCRITA E-3898/98 apresentada por Hiltrud Breyer (V) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Bomba étnica Perante notícias recentes provenientes da África do Sul e de Israel sobre o eventual desenvolvimento de armas biológicas capazes de seleccionar as suas vítimas em função da sua origen racial ou étnica, Poderá a Comissão confirmar: 1. 2. que a UE não financia, directa ou indirectamente, qualquer investigação desse tipo? que nenhuma investigação desse tipo está a ser efectuada em qualquer dos Estados-membros da UE? Resposta dada por E. Cresson em nome da Comissão (10 de Fevereiro de 1999) A Comissão confirma que a Comunidade não financia, directa ou indirectamente, qualquer tipo de investigação como a referida pelo Senhor Deputado. A Comissão não tem conhecimento de que qualquer Estado-membro esteja a desenvolver este tipo de investigação. (1999/C 341/029) PERGUNTA ESCRITA E-3917/98 apresentada por Graham Mather (PPE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Reunião do Conselho ECOFIN de 1 de Dezembro de 1998 Na referida reunião, o Grupo do Código de Conduta solicitou à Comissão que concluísse tão rapidamente quanto possível dois estudos: um estudo comparado das práticas administrativas, bem como um estudo, incidindo sobre os vários países, relativo à tributação das actividades das sociedades de controlo (holding) e das actividades intragrupos nos Estados-membros


title: WRITTEN QUESTION No. 3982/98 by Alan GILLIS Forestry

eurovoc_concepts:
air quality
degradation of the environment
fire protection
forest
forestry policy
pollution control measures
rural development
sustainable development

text: 6. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 320/101 Enligt den nationella handlingsplanen kommer Grekland att uppnå det europeiska sysselsättningsmålet (åtminstone 20 % av de arbetslösa skall dra nytta av aktiva åtgärder) småningom fram till år 2000. Vid diskussioner med kommissionen samtyckte den grekiska regeringen till att i den nationella handlingsplanen för 1999 utveckla en mer övergripande sysselsättningsstrategi och förbättra den förebyggande och aktiverande insatsen inom sin arbetsmarknadspolitik. (1999/C 320/135) SKRIFTLIG FRÅGA E-3982/98 från Alan Gillis (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Skogar Med beaktande av hur situationen för skogarna i Europeiska unionen allvarligt försämrats, kan kommissionen ange vilka åtgärder, andra än uppföljningsåtgärder, den föreslår för att ta itu med den allvarliga försämringen skogarnas tillstånd? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (10 februari 1999) Skogens tillstånd är resultatet av en rad sammanhängande faktorer, varav några är orsakade av människan och andra naturliga, biotiska eller abiotiska. Vissa faktorer kan ha påverkats av olika principer för skogsförvaltning eller av skyddsåtgärder, medan andra beror på åtgärder i samband med förbättringar av luftkvaliteten. Dessutom beror tillståndet på naturliga faktorer som extrema väderleksförhållanden i form av torka, ovanligt kalla vintrar och varma somrar som inte kan påverkas av människan. En hållbar skogsförvaltning måste i enlighet med subsidiaritetsprincipen genomföras med nationella eller regionala program. Kommissionens förslag om landsbygdens utveckling i samband med Agenda 2000 innehåller en god grund för att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar för att främja hållbar skogsförvaltning. Skogsbränder är det största hotet mot Europas skogar. Gemenskapen delfinansierar för närvarande åtgärder för att förebygga skogsbränder inom ramen för landbygdsutvecklingspolitiken och genom särskilda gemen- skapsåtgärder för att skydda skogar mot bränder. Skydd av skogar mot luftföroreningar kan endast tillförsäkras genom upprepade insatser för att förbättra luftkvaliteten. Direktiv 96/62/EG om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (1) innehåller en gemenskapsstrategi för detta. Det första förslaget till detaljlagstiftning enligt dessa rambestämmelser innehåller gränsvärden för svaveldioxid och kväveoxider i luften, särskilt för att skydda mot direkta effekter på växtligheten och ekosystemen. Enligt de föreslagna direktiven om stora förbränningsanläggningar (2) kommer även lösningsmedel och svavel i flytande bränslen att inverka positivt på luftkvaliteten. I Femte miljö- handlingsprogrammet fastställs målet att kritiska belastningsgränser för vissa föroreningar som bidrar till försurningen aldrig skall överskridas. Även om det inte inom snar framtid är möjligt att uppnå detta mål i hela gemenskapen har stora framsteg redan gjorts. Kommissionen håller just på att avsluta ett förslag till att fastställa nationella utsläppstak för vissa föroreningar i syfte att år 2010 ha halverat resterande överskridande av nivåerna. Gemenskapens program för att skydda skogar mot luftföroreningar omfattar utöver, övervak- ningsverksamheten, erfarenheter på området för att förbättra kunskapen om konsekvenserna av luftförore- ningar för skogarna och för att hitta metoder för att återställa skadade skogar. Parlamentsledamoten kan få ytterligare information via kommissionens meddelande av den 18 november 1998 om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (3). (1) (2) (3) EGT L 296, 21. 11. 1996. EGT C 300, 29. 9. 1998. KOM(98) 649 slutlig


title: QUESTION ECRITE no 3901/98 de Patricia McKENNA à la Commission. Participation du commissaire Leon Brittan à la réunion Bilderberg de 1998

eurovoc_concepts:
European Commissioner
Scotland
allowances and expenses
international meeting
operating cost
paid leave

text: C 207/144 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 7. 1999 2. 3. 4. Étant donné que Bilderberg règle généralement les frais d’un luxueux hébergement, la commissaire doit-t- elle déclarer de tels frais? La commissaire a-t-elle bénéficié de l’indemnité journalière de mission pour la durée du séjour? La commissaire a-t-elle pris des jours de congé pour effectuer ce déplacement? (1999/C 207/197) QUESTION ÉCRITE E-3900/98 posée par Patricia McKenna (V) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Participation du commissaire Hans van den Broek à la réunion Bilderberg de 1995 Au sujet de la réunion Bilderberg à laquelle le commissaire van den Broek a assisté à Bürgenstock du 8 au 11 juin 1995, la Commission voudrait-elle répondre aux questions suivantes: 1. De quels éléments se compose le coût total du déplacement? Les coûts ont-ils alors été remboursés? Sinon, qui les a supportés? 2. 3. 4. Étant donné que Bilderberg règle généralement les frais d’un luxueux hébergement, le commissaire doit-t- il déclarer de tels frais? Le commissaire a-t-il bénéficié de l’indemnité journalière de mission pour la durée du séjour? Le commissaire a-t-il pris des jours de congé pour effectuer ce déplacement? (1999/C 207/198) QUESTION ÉCRITE E-3901/98 posée par Patricia McKenna (V) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Participation du commissaire Leon Brittan à la réunion Bilderberg de 1998 Au sujet de la réunion Bilderberg à laquelle le commissaire Brittan a assisté à Turnberry (Écosse) du 14 au 17 mai 1998, la Commission voudrait-elle répondre aux questions suivantes: 1. De quels éléments se compose le coût total du déplacement? Les coûts ont-ils alors été remboursés? Sinon, qui les a supportés? 2. 3. 4. Étant donné que Bilderberg règle généralement les frais d’un luxueux hébergement, le commissaire doit-t- il déclarer de tels frais? Le commissaire a-t-il bénéficié de l’indemnité journalière de mission pour la durée du séjour? Le commissaire a-t-il pris des jours de congé pour effectuer ce déplacement? (1999/C 207/199) QUESTION ÉCRITE E-3902/98 posée par Patricia McKenna (V) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Participation de la commissaire Bjerregaard à la réunion Bilderberg de 1995 Au sujet de la réunion Bilderberg à laquelle la commissaire Bjerregaard a assisté à Bürgenstock du 8 au 11 juin 1995, la Commission voudrait-elle répondre aux questions suivantes: 1. De quels éléments se compose le coût total du déplacement? Les coûts ont-ils alors été remboursés? Sinon, qui les a supportés? 2. 3. 4. Étant donné que Bilderberg règle généralement les frais d’un luxueux hébergement, la commissaire doit-t- elle déclarer de tels frais? La commissaire a-t-elle bénéficié de l’indemnité journalière de mission pour la durée du séjour? La commissaire a-t-elle pris des jours de congé pour effectuer ce déplacement?


title: WRITTEN QUESTION No. 3873/98 by Kirsi PIHA Imports of foodstuffs from Estonia

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Estonia
Russia
competitiveness
economic recession
foodstuff
import
liberalisation of trade
trade restriction

text: 11. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 289/101 Under Article 107 of the EC Treaty, the governments of the Member States undertake to respect the independence of the European Central Bank and of the national central banks and not to seek to influence the members of their decision-making bodies in the performance of their tasks. This independence secures the overriding objective of the European System of Central Banks (ESCB): maintaining price stability. The shaping of monetary policy is therefore the sole responsibility of the decision-making bodies of the ESCB which have undertaken that task. How does the Council plan to ensure, in the light of the most recent discussions, that the key Treaty provisions on safeguarding the independence of the ESCB are also respected in the future? Reply (29 March 1999) Article 107 of the Treaty establishing the European Community imposes the obligation on, inter alia, the Community institutions to respect the independence of the European Central Bank (ECB) and of the national central banks. The Council intends to respect that obligation. (1999/C 289/133) WRITTEN QUESTION E-3873/98 by Kirsi Piha (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: Imports of foodstuffs from Estonia In Estonia, as in the other Baltic countries, the agriculture and foodstuffs sectors have been extremely hard hit by the crisis in Russia. Exports of foodstuffs from those countries have virtually come to a halt, since they have very few outlets outside the countries of the former Soviet Union. How does the Commission plan to investigate the scope for increasing imports of foodstuffs from the Baltic countries into the EU? What support does the foodstuffs sector in the Baltic countries receive and would it be possible to provide support through the existing aid programmes? What have the major obstacles been to the expansion of EU foodstuffs imports from the Baltic countries? Answer given by Mr van den Broek on behalf of the Commission (11 February 1999) The Commission is well aware of the consequences of the crisis in Russia on the international trade in agricultural products. Estonia and other Central European countries, as well as the Community itself are affected. Community assistance through the Phare programme has helped the Central European countries to restructure their economies and increase their competitiveness in Community markets. This combined with the liberalisation of trade under the Europe agreement has resulted in a reorientation of trade towards the Community which has made the Central European countries less vulnerable to the Russian crisis. In Agenda 2000, the Commission proposed that, in addition to Phare, pre-accession aid should be reinforced through the annual provision of an additional 500 million euros for agricultural development, and 1,000 million euros for structural investment. In addition to increased pre-accession assistance, the Commission proposed to the Council to start negotiations with the associated countries from Central Europe, with a view to granting additional reciprocal concessions for trade in agricultural and processed agricultural products


title: WRITTEN QUESTION No. 3875/98 by Philippe MONFILS to the Commission. Irregularity in the authorisation for the construction of an incinerator at Drogenbos (Belgium)

eurovoc_concepts:
Flanders (Belgium)
building permit
environmental impact
environmental protection
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
location of industry
waste incineration

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 207/139 Hanke sai alkunsa heti Persianlahden sodan jälkeen poikkeuksellisissa poliittisissa, taloudellisissa ja yhteis- kunnallisissa oloissa. Tärkeimmät tavoitteet olivat asuntojen hankkiminen 2 000 perheelle (noin 12 000 henkilölle), työpaikkojen luominen (yli 30 000 miestyökuukautta), sijoitusten tuominen Palestiinan lamassa olevaan talouteen, käyttöpääomarahaston perustaminen asuntotuotannon jatkamiseen ja pienyritysten tuotannon jatkojalostamisen kerrannaisvaikutuksen elävöittäminen. Hankkeella on saavutettu tuloksia. Yli 2000 huoneistoa on rakennettu ja käyttöpääomarahasto perustettu asuntotuotannon jatkamiseen. Tähän mennessä on rakennustuotantoon saatu aikaan 30 700 miestyökuukautta. PHC-hankkeen tilintarkastus tehtiin heinäkuussa 1998. Hankkeen rahoitukseen liittyviä sääntöjenvastaisuuk- sia ei todettu. Todettiin, että suurin osa hankkeen tavoitteista on saavutettu (asuntotuotannon edistäminen, tasapainoisen lähestymistavan rohkaiseminen taloudellisten ja sosiaalisten tarpeiden tyydyttämiseen, työpaik- kojen luominen, sisäisten taloudellisten ja sosiaalisten tarpeiden stimulointi, hallinta- ja rahoitustaitojen sekä hallinnon kehittäminen ja rakennusalan koulutuksen rohkaiseminen). Yhtä tavoitetta, nimittäin rakennuskus- tannusten pitämistä alhaisena, ei saavutettu. Tilitarkastuksessa todettiin, että yhteisön varoja ei tarvitse maksaa takaisin. (1999/C 207/189) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3875/98 esittäjä(t): Philippe Monfils (ELDR) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Belgian Drogenbrosiin rakennettavan jätteenpolttolaitoksen rakennuslupaan liittyvät epäselvyydet Toisen istuntojakson yhteydessä maaliskuussa 1998 esitin kyselytunnin aikana komissiolle kysymyksen (H-0329/98) siitä, miten flaamilainen hallitus rikkoi Euroopan-ympäristödirektiiviä, kun se päätti Brabantin pysyvän flaamilaisen valtuuskunnan välityksellä myöntää ympäristöluvan jätteenpolttolaitoksen rakentami- seksi Drogenbrosiin. Komission vastaus perustui pääpiirteissään siihen, että se on vastaanottanut samaa asiaa koskevan valituksen, ja mikäli selvityksen jälkeen voitaisiin osoittaa yhteisön oikeutta rikotun, komissio voisi päättää, onko syytä ottaa käyttöön sopimuksen rikkomismenettely. Koska en ole tämän jälkeen kuullut asiasta mitään, esitin komissiolle uuden kysymyksen (E-3326/98), jossa halusin saada selville, oliko selvityksen perusteella vahvistunut, että rikkomus oli tapahtunut ja oliko komissio siinä tapauksessa päättänyt rikkomismenettelyn käyttämisestä, ja miten tätä päätöstä on perusteltu. En ole tähän mennessä saanut minkäänlaista vastausta, kielteistä tai myönteistä, ja tämän vuoksi pyytäisinkin komissiota esittämään päätöksensä mahdollisesta sopimuksen rikkomismenettelyn käyttämisestä. Komission päätös on varsin kiireellinen, koska flaamilaisella alueella on juuri annettu rakennuslupa jätteenpolttolaitokselle. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Tutkittuaan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa jätteenpolttolaitosta koskevat valitukset komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla rikkomisesta johtuvan menettelyn Belgiaa vastaan tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (1) oletetun rikkomisen johdosta. (1) EYVL L 175, 5. 7. 1985


title: WRITTEN QUESTION No. 3935/98 by Carlos ROBLES PIQUER to the Council. Imprisonment of three Cuban journalists

eurovoc_concepts:
Cuba
EU aid
European Union
communications profession
democratisation
freedom of the press
human rights
imprisonment
press

text: C 297/118 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 15. 10. 1999 (1999/C 297/159) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3932/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Etelä-Afrikan jälleenvarustautuminen Etelä-Afrikan tasavalta ilmoitti hiljattain laajasta varustautumisohjelmastaan, johon kuuluu sotalaivojen, taistelulentokoneiden, panssarivaunujen, tykkien sekä muiden raskaiden ja kevyiden aseiden hankkiminen useilta eurooppalaisilta valmistajilta samoin kuin uusien työpaikkojen luominen maan aseteollisuudessa, joka on kasvanut huomattavasti apartheidin-aikaisen aseiden vientikiellon vuoksi. Voiko komissio ilmoittaa: 1. mitä nämä hankinnat maksoivat yhteensä, mitkä maat ja yritykset hyötyivät niistä ja mitkä olivat näiden kauppojen työllisyysvaikutukset Etelä-Afrikassa ja Euroopassa, 2. uhkasiko Etelä-Afrikkaa jokin ulkoinen vaara, joka olisi oikeuttanut nämä hankinnat, 3. miten nämä hankinnat saattavat vaikuttaa käynnissä oleviin neuvotteluihin EU:n ja Etelä-Afrikan välisestä taloussopimuksesta ja mikä vaikutus niillä on kaiken kaikkiaan Etelä-Afrikan uuteen asemaan Lomé- sopimuksen allekirjoittajavaltiona? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1999) Komission kanssa ei neuvoteltu, sille ei tiedotettu eikä se muutoinkaan ollut osallisena Etelä-Afrikan asehankintaohjelmassa. Se on kuitenkin tietoinen Etelä-Afrikan lehdistölle antamista asiaa koskevista lausunnoista. Komissio ei voi, eikä se kuulu sen toimivaltaan, arvioida tarvetta uudenaikaistaa Etelä-Afrikan turvallisuus- ja puolustusjärjestelmät, mistä Etelä-Afrikan hallitus on tehnyt päätöksen. Komissio ei katso, että kyseisellä Etelä-Afrikan päätöksellä ja yhteisön ja Etelä-Afrikan välisillä neuvotteluilla tai Etelä-Afrikan uudella asemalla Lomén yleissopimuksen sopimuspuolena olisi mitään yhteyttä. (1999/C 297/160) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3935/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) neuvostolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Kuubalaisten toimittajien vankeustuomiot Punta del Estessä (Uruguay) kokoontunut Amerikan lehtimiesliitto (Inter-American Press Association 4 IAPA) on vaatinut Kuuban hallitusta tarkistamaan kolmen kuubalaisen toimittajan, Bernardo Arévalon, Lorenzo Paezin ja Carlos Recio Martínezin saamat tuomiot. Arévalo on saanut kuuden vuoden, Paez puolentoista vuoden ja Martínez vuoden vankeustuomion. IAPA on korostanut jälleen sitä, että Kuuban rikoslaissa mainitaan yhä sellaiset rikokset kuin ”väärän tiedon antaminen” tai ”mikä tahansa rikollinen tiedon salaaminen”, joita koskevien pykälien nojalla kielletään sananvapaus maassa, jossa valtio on vielä kaikkien joukkotiedotusvälineiden ainoa omistaja. Miten neuvosto voi vaikuttaa siihen, että nämä tuomiot tarkistetaan tai mahdollisesti perutaan ja että sananvapaus toteutetaan Kuubassa?


title: WRITTEN QUESTION No. 3958/98 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Counterfeit goods

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
customs cooperation
industrial counterfeiting
industrial property
intellectual property
investment abroad
judicial cooperation
piracy
police cooperation

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 207/151 tuotteet jaetaan useassa peräkkäisessä vaiheessa. Venäjän hallitus on velvollinen Ohjelmaan kuuluvat toimittamaan komissiolle kuukausittain kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta. Kertomuksissa on annet- tava yksityiskohtaiset tiedot ohjelman täytäntöönpanosta (tuotteittain ja alueittain) sekä selvitys toimea varten avatun erityisen tilin käytöstä. Yhteisön tilintarkastustuomioistuimella on oikeus toteuttaa Venäjän federaatiossa elintarvikeapuohjelmaan liittyviä tarkastuksia. Joulukuun 17 päivänä 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) 2802/98 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään seuranta-, tilintarkastus-, valvonta- ja arviointi- toimien toteuttamisesta Venäjän alueella. Niiden toteuttamisesta vastaa erityisesti yhteisön tilintarkastus- tuomioistuin tai jokin komission näihin tehtäviin nimeämä ulkopuolinen elin. Komissio aikoo käyttää myös ulkopuolista teknistä apua toimien moitteettoman täytäntöönpanon seurannassa, tilintarkastuksessa, valvon- nassa ja arvioinnissa. Jos komissio saa tietoja, jotka antavat aihetta epäillä elintarvikeapuohjelman täytäntöönpanon asianmukai- suutta, se voi keskeyttää toimet. (1999/C 207/210) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3958/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Piraattituotteet Euroopan talouskomission ECE:n selvitysten mukaan Itä- ja Keski-Euroopasta on Aasian lisäksi tullut tuotejäljennösten uusi vahva markkinapaikka, jonka kautta piraattituotteet siirtyvät EU:n sisämarkkinoille. Tuotepiratismi on myös keskeinen este EU-investointien lisäämiselle Itä-Euroopassa, sillä yritykset näkevät, ettei niillä ole ko. maissa tarvittavaa oikeudellista suojaa. Miten komissio aikoo tehostaa kamppailuaan Itä-Euroopassa tapahtuvaa piraattituotteiden tehtailua ja levitystä vastaan? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tehostaakseen yhteistyötä tässä kysymyksessä Itä- Euroopan maiden viranomaisten kanssa? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 1999) Komissio on huolestunut siitä, että Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ei ole riittävää ja tehokasta teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa. Komissio on samaa mieltä siitä, että tavaroiden laiton valmistaminen eli piratismi ja tavaroiden väärentäminen asettavat suuria esteitä ulkomaisille investoinneille. KIE-maat ovat sitoutuneet Eurooppa-sopimuksissa varmistamaan, että henkisen omaisuuden suoja turvataan niissä yhtä hyvin kuin yhteisössä. Tavaroiden väärentämisen torjunta kuuluu pääasiassa kullekin KIE-maalle, mutta komissio seuraa tarkkaan henkisen omaisuuden suojan kehittymistä Keski- ja Itä-Euroopassa. Yleisesti ottaen KIE-maiden viranomaisten ja komission yhteistyö toimii hyvin. Kaikki KIE-maat ja erityisesti Puola, Bulgaria ja Tšekki ovat edistyneet henkisen omaisuuden suojaamisessa. Puolassa, Bulgariassa ja Tšekissä on hiljattain annettu uutta lainsäädäntöä tai toteutettu käytännön toimia poliisivoimissa, tullilaitoksessa ja oikeusjärjestelmässä. Komissio on säännönmukaisesti ottanut esiin piratismin ja tavaroiden väärentämisen ollessaan yhteydessä KIE-maiden viranomaisiin, ja se tekee näin myös jatkossa. Lisäksi komissio on antanut KIE-maiden viranomaisille teknistä apua Phare-ohjelman kautta vuodesta 1992 alkaen. Apua on annettu erityisesti henkistä ja teollista omaisuutta koskevien, useille maille tarkoitettujen ohjelmien välityksellä. Lainopillinen apu sekä syyttäjien, tuomareiden, tullivirkamiesten ja poliisien kouluttaminen ovat tärkeä osa apua


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3975/98 do Deputado Raphaël CHANTERIE à Comissão. Mervärdesskatt på veterinärmedicinska tjänster

eurovoc_concepts:
EC Directive
VAT
animal welfare
pharmaceutical product
provision of services
veterinarian
veterinary legislation

text: C 297/120 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 15. 10. 1999 Resposta comum às perguntas escritas E-3968/98 e E-3969/98 dada pelo Comissário João de Deus Pinheiro em nome da Comissão (1 de Março de 1999) A relação entre refugiados, energia da biomassa e fogões aperfeiçoados é complexa. A Comissão está a procurar soluções para estes problemas a partir de várias perspectivas e adoptou uma abordagem multidimensional sobre os problemas da energia da biomassa, ou seja, tem em conta tanto a utilização como a produção de energia da biomassa. No âmbito das acções empreendidas pelo Serviço de Ajuda Humanitária da Comunidade Europeia (ECHO), em particular no que respeita aos campos de refugiados, a Comissão intervêm essencialmente através do financiamento de programas executados pelo Alto Comissariado das Nações Unidas para os Refugiados (ACNUR). A protecção da lenha e do ambiente constitui um aspecto muito importante da prestação de assistência aos refugiados. Nas regiões áridas de África e na parte ocidental da Tanzânia, a grande concentração de refugiados constitui uma pressão acrescida para o ambiente. Este problema está a ser analisado pelo ACNUR, numa base caso a caso, desde a fase de programação da ajuda até à fase de avaliação dos possíveis locais para alojar novos refugiados. A Comunidade procura igualmente resolver os problemas da energia da biomassa numa perspectiva política mais abrangente. Existem dois projectos que facilitam a elaboração e a execução das políticas: (i) os programas de gestão florestal sustentável nos países de África, das Caraíbas e do Pacífico (ACP) e (ii) o programa regional de conservação da energia da biomassa na África Austral. Foi concluído e amplamente divulgado, para intercâmbio de informações, um documento intitulado «Imagens de fogões» (1) sobre fogões aperfeiçoados e tradicionais em África, na Ásia e na América Latina. (1) ISBN 3-86099-136-1. (1999/C 297/163) PERGUNTA ESCRITA E-3975/98 apresentada por Raphaël Chanterie (PPE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Imposto sobre o valor acrescentado para a prestação de serviços veterinários Na sequência da obrigação imposta a nível europeu de aplicar a taxa normal de IVA à prestação de serviços veterinários, esse tipo de serviços parece ter ficado sujeito a um imposto sobre o valor acrescentado de pelo menos 15 %, até mesmo 25 % nalguns Estados-membros. O artigo 13o da sexta directiva relativa aos impostos indirectos, a Directiva 77/388/CEE (1), permite aos Estados-membros conceder isenções para a «hospitalização e assistência médica» e serviços de assistência «no âmbito do exercício das actividades médicas e paramédicas» ao ser humano e, como tal, não prevê a prestação de serviços veterinários, mas o anexo H prevê uma taxa reduzida de IVA para produtos farmacêuticos utilizados em medicina e veterinária. Existem razões que justifiquem uma distinção nas percentagens entre produtos farmacêuticos utilizados em veterinária, que carecem de prestação de serviços veterinários que, por seu lado, não podem aplicar uma taxa reduzida de IVA? Não será possível proceder-se a uma modificação da directiva em vigor com base no Protocolo relativo à protecção do bem-estar dos animais? (1) JO L 145 de 13. 6. 1977, p. 1. Resposta dada pelo Comissário Monti em nome da Comissão (16 de Fevereiro de 1999) Os Estados-membros podem, mediante determinadas condições, aplicar uma taxa reduzida do IVA aos produtos farmacêuticos utilizados nos cuidados de saúde, na prevenção de doenças e nos tratamentos médicos e veterinários, por força do disposto no no 3, alínea a), do artigo 13o e no Anexo H da Sexta Directiva IVA 77/388/CEE. Podem igualmente, em virtude da mesma directiva, aplicar uma taxa reduzida do IVA às entregas de bens e prestações de serviços destinados a serem utilizados na produção agrícola. Esta disposição refere-se aos cuidados prestados aos animais no âmbito do processo de produção agrícola e aos medicamentos correspondentes. No entanto, a Comissão registou as observações do Senhor Deputado e tê-las-á em conta aquando dos próximos trabalhos sobre as taxas do IVA


title: WRITTEN QUESTION No. 3959/98 by Raimo ILASKIVI , Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM , Jyrki OTILA Equality of treatment with regard to various services (continued)

eurovoc_concepts:
Finland
exchange of information
parliamentary question
postal service
tourism


title: WRITTEN QUESTION No. 3948/98 by (Hanja) MAIJ-WEGGEN to the Commission. Award of DG VIII supply contracts

eurovoc_concepts:
EDF
EU aid
Lomé Convention
agricultural machinery
award of contract
developing countries
development aid
spare part
supplies contract
third country

text: 21. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 207/149 It is recalled that Community RTD space-related activities are limited to coordination of activities in those fields of applications (telecommunications, navigation and earth observation) which benefit from space technologies and systems, whilst ensuring synergy with ESA activities. The Fifth Framework Programme for research, technological development and demonstration (1998 to 2002) does not include a ‘space’ activity as such. (1999/C 207/206) WRITTEN QUESTION E-3948/98 by Johanna Maij-Weggen (PPE) to the Commission Subject: Award of DG VIII supply contracts (4 January 1999) Under present development-aid arrangements, contracts are awarded by the Commission to third-party suppliers. Can the Commission state what conditions, in particular rules of origin, govern the supply to developing countries of such products as agricultural machinery? Do the same rules of origin also apply to machine components? Can use also be made of undertakings that are established in developing countries, including the recipient country? Can the Commission set out the reasons for imposing the condition that products may originate only in the Community? Does the Commission not consider that it would be of some assistance to developing countries if products or product components were also allowed to originate in developing countries? Are the same conditions applied to other programmes such as PHARE or TACIS? Answer given by Mr Pinheiro on behalf of the Commission (11 February 1999) Where aid to non-member countries from the European Development Fund (EDF) is concerned, Article 294(1)(b) of the Lomé Convention stipulates that ‘supplies must originate in the Community and/or the ACP States, in accordance with the provisions of Annex LIV’, a provision which is repeated in Article 4. 1(b) of the general regulations, general conditions and procedural rules on conciliation and arbitration for works, supply and service contracts financed by the European Development Fund (EDF). Where contracts funded under Phare and Tacis are concerned, an equivalent clause in inserted in the standard instructions to tenderers. In both cases, eligibility extends to products originating in any beneficiary country on equal terms with Community products. Furthermore, in duly justified cases, permission can be given (Article 296 of the Lomé Convention; Articles 4 and 6 of the general regulations, general conditions and procedural rules) for firms from non-ACP (African, Caribbean and Pacific) developing countries to tender. Similar exceptions can be made for Phare and Tacis contracts under Article 114(2) of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (1). (1) OJ L 356, 31. 12. 1977. (1999/C 207/207) WRITTEN QUESTION E-3949/98 by Johanna Maij-Weggen (PPE) to the Commission (4 January 1999) Subject: VAT rates for veterinary surgeons Can the Commission specify the rates at which VAT is applied to the services of veterinary surgeons in each of the EU Member States?


title: WRITTEN QUESTION No. 3995/98 by Hiltrud BREYER Ethnic bomb

eurovoc_concepts:
arms control
biological weapon
genetic engineering
international conference
protocol to an agreement
racial conflict


title: QUESTION ECRITE no 3972/98 de Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Actions de l'UE en vue de remédier à la crise grave affectant la pêche à l'espadon

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
flag of convenience
free circulation
harbour installation
import restriction
management of resources
restriction on competition
sea fish
sea fishing
third country