title: Rådets forordning (EF) nr. 194/1999 af 25. januar 1999 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om endelig opkrævning af den midlertidige told

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
building slab
import
originating product

text: L 22/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 1999 R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 194/1999 af 25. januar 1999 om indførelse af endelig antidumpingtold p(cid:134) importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om endelig opkrævning af den midlertidige told R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) — Firma Christian Kr(cid:148)ger GmbH & Co. KG, under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og (4) ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) A. GENERELLE OPLYSNINGER 1. Midlertidige foranstaltninger Som led i den foreliggende procedure indførtes der den 6. august 1998 midlertidige antidumpingforan- staltninger ved forordning (EF) nr. 1742/98 (2) (i det følgende benævnt »forordningen om midlertidig told«). Tilsagn afgivet af de eksporterende produ- center i alle de berørte lande, bortset fra Rusland, blev godtaget. 2. Efterfølgende procedure Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indgav nogle eksporterende producenter, impor- tører og brugere i Fællesskabet af den p(cid:134)gældende vare skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Efter offentliggørelsen af forordningen om midler- tidig told blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber, som anvender den p(cid:134)gældende vare til fremstilling af døre: (5) — Svedex BV, Nederlandene — Swedoor, en afdeling af Nobia Nordisk Byggin- teri(cid:148)r AB, Sverige (to produktionsanlæg) — Righini SA, Frankrig — Huet SA, Frankrig — Theuma Deurenindustrie NV, Belgien. Der blev ogs(cid:134) aflagt besøg hos en producent af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ: — Industria de Fibras de Madeira, Portugal og hos en uafhængig importør af fiberplader (hard- board): (6) (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18). (2) EFT L 218 af 6. 8. 1998, s. 16. Tyskland. B. DEN P(cid:143)GÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den p(cid:134)gældende vare Den vare, der er omfattet af denne antidumping- procedure, er fiberplader (hardboard). Ved fiber- plader (hardboard) forst(cid:134)s træfiberplader og fiber- plader af andre træagtige materialer, ogs(cid:134) agglome- reret med harpiks eller andre organiske binde- midler med densitet p(cid:134) over 0,8 g/cm3, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4411 11 00 og ex 4411 19 00. (hardboard) fremstilles udelukkende Fiberplader ved en »v(cid:134)d fremstillingsproces« (modsat nedenfor beskrevne fiberplader (fibreboard), der fremstilles ved en tør fremstillingsproces), og de har normalt en densitet p(cid:134) 800-1 050 kg/m3 og fremstilles i tykkelser p(cid:134) mellem 1,8 og 6,0 mm. Fiberplader (hardboard) anvendes typisk til frem- stilling af møbler, inden for bygge- og automobi- lindustrien samt til dørbeklædning og emballage, navnlig emballage til frugt og grøntsager. 2. »Tynde« tørt fremstillede fiberplader (fibre- board) Efter indførelsen af de midlertidige antidumping- foranstaltninger argumenterede en række impor- tører og brugere fortsat for en udvidelse af varesor- timentet under proceduren. De gjorde navnlig gældende, at de s(cid:134)kaldt »tynde« former for tørtfrem- stillede fiberplader (fibreboard) (af tykkelse under 6 mm), s(cid:134)som fiberplader (fibreboard) af mellemhøj og høj densitet (tynde MDF og HDF), og fiber- plader (hardboard) i det væsentlige har samme anvendelsesform(cid:134)l, og set under (cid:130)t er der derfor tale om (cid:130)n og samme vare. Det hævdedes derfor, at undersøgelsen af spørgsm(cid:134)let om dumping, skade og Fællesskabets interesser ogs(cid:134) burde indbefatte disse varer. P(cid:134) grundlag af de oplysninger, der blev fremlagt som led i den foreløbige undersøgelse, blev der foretaget en foreløbig vurdering af, i hvor høj grad anvendelsen af fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) overlapper hinanden. P(cid:134) grundlag af de oplysninger, der er 29. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/17 forordningen om fremlagt efter udstedelsen af midlertidig told, er der foretaget en endelig vurde- ring, og det fremg(cid:134)r heraf, at en s(cid:134)dan overlapning teoretisk set er betydelig, og at det kun er i nogle markedssegmenter, at de to varetyper slet ikke kan substituere hinanden. (7) Lighedspunkter i anvendelsesform(cid:134)let er imidlertid ikke eneafgørende for spørgsm(cid:134)let om samme vare. Konklusionerne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke fiberplader (hardboard) og tynde, tørt- fremstillede fiberplader (fibreboard) ikke er (cid:130)n og samme vare, var baseret p(cid:134) forskelle i de to varety- pers fysiske og kemiske egenskaber. En yderligere undersøgelse har muliggjort spørgsm(cid:134)let af følgende præcisering af analysen: — det bekræftes, at den tynde HDF-variant af tørt- fremstillede fiberplader (fibreboard) kan frem- stilles med densiteter, der svarer til eller er højere end densiteten af fiberplader (hardboard). Med en densitet defineret som værende højere end 800 kg/m3 er det tynd HDF, der kan anses for at komme tættest p(cid:134) fiberplader (hardboard) — gennemsnitspriserne for tynde HDF var imid- lertid højere end gennemsnitspriserne for tynde MDF (i gennemsnit 10-15 %) og for de fleste fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelser under 6 mm, s(cid:134)ledes at det i den betragtede periode hovedsagelig var tynde MDF (densiteter p(cid:134) under 800 kg/m3), der konkurrerede p(cid:134) markedet med fiberplader (hardboard) for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r en stor del af de endelige anvendel- sesform(cid:134)l, navnlig i møbelsektoren, delvis i emballagesektoren, til billedrammer og delvis til fremstilling af døre (8) (9) tynde, tørtfremstillede fiberplader — det p(cid:134)pegedes ogs(cid:134), at der efter den tørre proces fremstilles nye tynde fiberplader (fibreboard) med nul-emission, dvs. tynde tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), som ikke indeholder formaldehyd. Denne udvikling gør det muligt for (fibre- board) at konkurrere p(cid:134) markedet for fødeva- reemballage, hvor de hidtil har været udelukket p(cid:134) grund af formaldehydindholdet. Disse varer med nul-emission er imidlertid først udviklet for nylig, og selv om det er muligt, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i frem- tiden kan anvendes til fødevareemballage, vil den højere pris formentlig udelukke dette p(cid:134) nuværende tidspunkt. Da en s(cid:134)dan udvikling s(cid:134)ledes vedrører perioder, der ligger senere end undersøgelsesperioden, kan spørgsm(cid:134)let ikke undersøges nærmere tynde, — den kendsgerning, at (fibreboard) og fiberplader tørtfremstillede (hard- fiberplader board) har en række anvendelsesform(cid:134)l tilfælles, er ikke ensbetydende med, at de p(cid:134) markedet betragtes som (cid:130)n og samme vare. De fleste næringsdrivende i den p(cid:134)gældende sektor har s(cid:134)ledes bekræftet, at de i praksis ikke anvender de forskellige typer fiberplader vilk(cid:134)rligt p(cid:134) grund af de to varetypers forskellige fysiske egenskaber og tekniske kvalitet; det forholder sig snarere s(cid:134)dan, at de vælger mellem dem, alt efter hvad der bedst tjener deres tekniske krav. MDF har eksempelvis en fordel, n(cid:134)r de skal lamineres, for de har en porøs og mat overflade. Desuden er den indre struktur jævn og ikke lagdelt som fiberplader (hardboard), og de har ikke tendens til at spalte, n(cid:134)r de udsættes for spænding. Som følge heraf foretrækkes tynde MDF almindeligvis for fiberplader (hardboard) til fremstilling af laminerede døre og møbelele- menter. P(cid:134) den anden side har fiberplader (hardboard) almindeligvis en klar fordel til de stilles krav til anvendelsesform(cid:134)l, hvor der s(cid:134)som panelets densitet og/eller lakerede og for-malede døre eller automobil- dele, eller hvor det antages, at den harpiks, der er indeholdt i tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), som nævnt ovenfor, kan indvirke p(cid:134) sundheden, s(cid:134)som i emballage til frugt og grøntsager. smidighed, de foreløbige P(cid:134) grundlag af den endelige analyse bekræftes s(cid:134)ledes undersøgelsesresultater, nemlig at fiberplader (hardboard) og tynde, tørt- fremstillede fiberplader (fibreboard) ikke i praksis er (cid:130)n og samme vare p(cid:134) grund af forskellene i fysiske og kemiske egenskaber, omend de teoretisk set kan substituere hinanden til mange anvendel- sesform(cid:134)l. Selv om tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibre- board) og fiberplader (hardboard) s(cid:134)ledes ikke er (cid:130)n og samme vare, anførtes det ikke desto mindre, at den betydelige overlapning mellem de to varetypers anvendelsesform(cid:134)l er af væsentlig betydning for analysen af (cid:134)rsagerne til den skade, som EF- erhvervsgrenen m(cid:134)tte have lidt. Dette spørgsm(cid:134)l behandles nedenfor i afsnittet om (cid:134)rsagssammen- hæng. 3. Krydsfiner og sp(cid:134)nplader (10) Der er modtaget oplysninger, der nærmere belyser de argumenter, der blev fremført som led i den foreløbige undersøgelse, nemlig at krydsfiner og substituere sp(cid:134)nplader ogs(cid:134) kunne fiberplader (hardboard) anvendelsesform(cid:134)l. Af til mange samme grunde som anført ovenfor vedrørende tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), er en teoretisk lighed i anvendelsesform(cid:134)l imidlertid spørgsm(cid:134)let om samme ikke eneafgørende for L 22/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 1999 (11) vare. Eftersom de fysiske og kemiske egenskaber ved fiberplader (hardboard) er forskellige fra kryds- finer- og sp(cid:134)npladepanelers fysiske og kemiske egenskaber, kan de ikke betragtes som (cid:130)n og samme vare. De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor. 4. Samme vare af fremstillet (hardboard) P(cid:134) grundlag af den yderligere undersøgelse bekræf- tedes det, at der ikke var nogen forskelle med hensyn til grundlæggende egenskaber og anvendel- sesform(cid:134)l mellem fiberplader (hardboard) impor- teret til Fællesskabet fra de p(cid:134)gældende lande og fiberplader erhvervs- grenen i Fællesskabet og solgt p(cid:134) fællesskabsmar- kedet. Det samme gælder fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt p(cid:134) hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen (sidstnævnte land blev benyttet som referenceland med hensyn til importen fra Rusland). Det konklu- deredes derfor, at b(cid:134)de fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt p(cid:134) fællesskabsmarkedet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og fiberplader (hard- board) fremstillet og solgt p(cid:134) hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundfor- ordningen«) er samme vare som fiberplader (hard- board) importeret til Fællesskabet fra de syv lande, der er omfattet af undersøgelsen. af (12) De brasilianske eksporterende producenter samt en række brugere af fiberplader (hardboard), navnlig deres dørbeklædning, producenter p(cid:134)stand fra den foreløbige undersøgelse om, at brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyp- tustræ ikke er samme vare som den, der fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, hvorfor den bør holdes uden for undersøgelsen. gentog (13) Af de eksporterende producenter, som er omfattet af denne undersøgelse, er de brasilianske eksporte- rende producenter de eneste, der leverer fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptus til Fælles- skabet. Der er ogs(cid:134) to producenter af fiberplader (hardboard) af eukalyptus i Fællesskabet, begge p(cid:134) den iberiske halvø, men ingen af dem var part i indledningen af denne den klage, som førte til procedure. (14) Disse p(cid:134)stande vedrørende fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ er blevet nøje undersøgt. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, er der aflagt besøg hos en række dørfabrikanter rundt omkring i Fællesskabet. Desuden besøgtes en ikke- klagende EF-producent af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ i Portugal. Disse besøg havde til form(cid:134)l at klarlægge spørgsm(cid:134)let om, hvorvidt brasi- lianske fiberplader (hardboard) skal være omfattet af denne procedure. Følgende stod klart efter disse besøg: a) Tekniske egenskaber og anvendelser af fiber- plader (hardboard) af eukalyptustræ (15) Der er modtaget talrige tekniske redegørelser fra de brasilianske eksporterende producenter, dørfabri- kanter i Fællesskabet og klagende parter vedrø- rende de egenskaber, der kendetegner fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. De eksporterende producenter og dørfabrikanterne gør gældende, at fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ har visse enest(cid:134)ende egenskaber, som adskiller dem fra alle andre typer fiberplader (hardboard), uanset om de er fremstillet af andre bløde eller h(cid:134)rde træsorter end eukalyptustræ. De p(cid:134)st(cid:134)r endvidere, at EF- erhvervsgrenen ikke fremstiller et tilfredsstillende alternativ. Især dørfabrikanterne understreger, at EF-erhvervsgrenen ikke fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ til dørbeklædninger; i de p(cid:134)peger s(cid:134)ledes, at den eneste producent Fællesskabet (i Portugal) af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, som faktisk fremstiller plader beregnet en af klagerne. til dørbeklædninger, fremstiller ikke er (16) Det konstateredes, at fiberplader (hardboard) frem- stillet af eukalyptustræ har en række tekniske egen- skaber, der gør dem særligt velegnede til dørbe- klædninger til færdige døre af høj kvalitet. For det første giver dets særligt korte fibre de færdige fiber- plader (hardboard) et meget ensartet udseende, en høj densitet og større brudstyrke end fiberplader (hardboard) fremstillet af andre træsorter end euka- lyptus. Eukalyptustræet har næsten ingen bark, hvilket bevirker, at fejl i de pressede fiberplader (hardboard) kan holdes p(cid:134) et minimum. (17) Det skal imidlertid erindres, at eukalyptustræ ikke er den eneste træsort, der har korte fibre. Klagende parter har gjort gældende, at der i Vesteuropa vokser 40 andre træsorter, der har fibre af ca. samme længde som eukalyptustræ og i nogle tilfælde endog kortere. ikke (18) Det skal ogs(cid:134) anføres, at den høje kvalitet, som dørfabrikanterne kun kan efterspørger, tilskrives den træsort, som fiberpladerne fremstilles af. Nogle af de egenskaber, der kræves, s(cid:134)som en konstant tykkelse af de plader, der benyttes, en høj densitet, en god modstandsevne over for høje temperaturer (døre samles ved en temperatur p(cid:134) over 100 (cid:190)C) og fugtighed og ingen overfladefejl, er ikke nødvendigvis knyttet til eukalyptustræ, men kan ogs(cid:134) opfyldes med andre træsorter med en strengt kontrolleret produktionsproces. Hvad ang(cid:134)r egnetheden til lakering kan det desuden tilføjes, at nogle fiberplader (hardboard) fremstillet af andre træsorter end eukalyptustræ kan lakeres med tilfredsstillende resultater alt afhængig af den anvendes. teknik og mængde af maling, der 29. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/19 Fordelen ved eukalyptustræ og i almindelighed fiberplader fremstillet af h(cid:134)rdt træ er hovedsagelig, at der skal anvendes mindre mængder af maling for at opn(cid:134) et godt resultat. (19) P(cid:134) grundlag af analysen af dørfabrikanternes virk- somhed bekræftedes det endvidere, at der til ikke- færdigbehandlede døre, som grundes eller forbe- handles med hvid maling, men som kræver færdig- behandling hos den endelige kunde, benyttes dørbeklædning fremstillet af forskellige typer træ. Det konstateredes ogs(cid:134), at nogle dørproducenter benyttede i Fællesskabet, men ikke af eukalyptustræ, til frem- stilling af lakerede døre. (hardboard) fiberplader fremstillet (20) Endelig konstateredes det, at eukalyptustræ i undersøgelsesperioden ogs(cid:134) benyttedes til særlige anvendelsesform(cid:134)l i møbel-, tagdæknings- og auto- mobilindustrien og, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r afskæringer af fiberplader, til frugt- og grøntsagskasser. b) Konklusion vedrørende samme vare af fiber- plader (hardboard) af eukalyptustræ af (hardboard) (21) Gennemgangen af de interesserede parters anbrin- gender bekræfter, at de særlige egenskaber ved fiberplader eukalyptustræ ikke teknisk set udelukker, at de kan anvendes p(cid:134) de omr(cid:134)der, hvor der ogs(cid:134) anvendes andre typer fiber- plader (hardboard). At de s(cid:134)ledes ikke i vidt omfang anvendes uden for sektoren for dørbeklædning er blot en følge af den forholdsvis højere pris, hvortil denne vare sælges p(cid:134) markedet sammenlignet med andre fiberplader (hardboard) af h(cid:134)rdt og blødt træ. Selv om fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, der fremstilles og eksporteres af de brasilianske eksporterende producenter, har visse særlige egen- skaber, er disse s(cid:134)ledes ikke tilstrækkelige til, at de kan føre til den konklusion, at der ikke er tale om samme vare som fiberplader (hardboard), der frem- stilles af EF-erhvervsgrenen, idet de to varetyper har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesform(cid:134)l, jf. artikel 1, stk. 4, i grundfor- ordningen. C. DUMPING 1. Særlige spørgsm(cid:134)l vedrørende fastlæggelse af dumping for hvert af de p(cid:134)gældende lande a) BRASILIEN (22) I betragtning af undersøgelsesresultaterne vedrø- rende (cid:134)rsagssammenhæng i betragtning 53-56 anses det ikke for p(cid:134)krævet at redegøre for under- søgelsen af dumpingimporten af den p(cid:134)gældende vare fra Brasilien. b) BULGARIEN (23) De bulgarske eksporterende producenter fremsatte ingen bemærkninger efter fremlæggelsen af oplys- ninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Dumpingmargenerne for de bulgarske eksporte- import- rende producenter udtrykt prisen, forbliver uændrede, nemlig: i procent af grænse, Fællesskabets cif — Fazerles AD: — Lessoplast AD: — ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 7,1 % 7,2 % 7,2 % c) ESTLAND (24) Den estiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærkninger efter fremlæggelsen af oplys- ninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Dumpingmargenerne for de estiske eksporterende producenter udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig: — AS Repo Vabrikud: — ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 6 % 6 % d) LETLAND G e n e r e l l e b e m æ r k n i n g e r i) Vareklassifikation (25) Efter vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger anmodede den lettiske eksporterende producent om en ændring af klassificeringen af nogle af selskabets varekoder til varekontrolnumre. Anmod- ningen begrundedes med, at nogle af selskabets fejlagtigt som selskabet oprindeligt varekoder, havde indberettet som refererende til standardvarer, skulle betragtes som varer sk(cid:134)ret efter m(cid:134)l. Denne anmodning er imødekommet, eftersom de faktisk ikke dækker p(cid:134)gældende varekoder rent standarddimensioner. N o r m a l v æ r d i i) Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi eksporterende producent Den lettiske gjorde gældende, at ved beregningen af de normale værdier burde fortjenstmargenen p(cid:134) salg i normal handel fastsættes i procent af selskabets samlede omsætning p(cid:134) hjemmemarkedet af samme vare, indbefattet omsætningen af ikke-fortjenstgivende salg, i stedet for omsætningen udelukkende af salg i normal handel. Den fremgangsm(cid:134)de, som Kom- missionen har benyttet i forordningen om midler- tidig at fortjenstmargenen ansættes for højt. Den lettiske ifølge producenten, indebærer told, L 22/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 1999 producent p(cid:134)stod endvidere, at der er uoverens- stemmelse mellem de metoder, som Kom- missionen har benyttet til p(cid:134) den ene side at beregne fortjenstmargenerne, hvor der ses bort fra at ikke-fortjenstgivende beregne dumpingbeløb, hvor der ses bort fra nega- tive dumpingmargener, og p(cid:134) den anden side beregning af dumpingmargener udtrykt i procent af den samlede cif-værdi. transaktioner, samt til Denne p(cid:134)stand m(cid:134)tte afvises. De metoder, som Kommissionen har benyttet til at beregne de normale værdier og til at bestemme, hvilke salg der fundet sted i normal handel, er nærmere har beskrevet i betragtning 29 og 31 i forordningen om midlertidig told og er i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i artikel 2, stk. 4 og 6, i grund- forordningen. Det skal navnlig anføres, at det for det første i artikel 2, stk. 6, i grundforordningen klart. fastsættes, at »beløbene til dækning af fortjeneste fastsættes p(cid:134) grundlag af de faktiske oplysninger i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare. «. For det andet er det m(cid:134)let at fastsætte en fortjenstmargen, der normalt vil kunne opn(cid:134)s ved salg af en vare p(cid:134) hjemmemarkedet. For det tredje fastsættes det i artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, hvorn(cid:134)r tabs- givende salg af en vare kan anses for at have fundet sted i normal handel, nemlig hvis de mængder, der er solgt med tab, udgør mindre end 20 % af det samlede salg af den p(cid:134)gældende vare. Kun i dette tilfælde er det den samlede omsætning af en vare, indbefattet tabsgivende transaktioner, der benyttes som grundlag for beregningen af fortjenstmar- genen. S a m m e n l i g n i n g m e l l e m d e n v æ r d i o g e k s p o r t p r i s e n n o r m a l e i) Justering for valutaomregning Den lettiske eksporterende producent havde krævet en justering for valutaomregning, som var baseret p(cid:134) en sammenligning mellem det beløb i lat, som selskabet ville have opn(cid:134)et ved anvendelse af for indg(cid:134)else af de vekselkursen p(cid:134) tidspunktet respektive kontrakter med kunderne, og det beløb, selskabet faktisk opn(cid:134)ede. Kravet er baseret p(cid:134) den antagelse, at kontraktdatoen er lig med salgsdatoen. I told havde Kommissionen afvist dette krav med den begrun- delse, at de fremlagte kontrakter ikke afspejlede de væsentlige salgsbetingelser, og at disse betingelser mere korrekt fremgik af fakturaen. forordningen om midlertidig takursændringer ved at ændre eksportpriserne. Det bekræftes derfor, at s(cid:134)danne kontrakter ikke mere korrekt afspejler de væsentlige salgsbetingelser end fakturaerne, navnlig hvad ang(cid:134)r prisen. Kravet kunne derfor ikke godtages. ii) Rentesatser til kreditform(cid:134)l (26) Med hensyn til den lettiske eksporterende justering for kreditomkostninger gør producent gældende, at indl(cid:134)nsrenten burde benyttes i stedet for udl(cid:134)nsrenten med den begrundelse, at selska- bets kreditomkostninger begrænses til de renteind- tægter, der ikke opn(cid:134)s af bankindest(cid:134)ende, idet selskabet havde tilstrækkelig likviditet. fællesskabsinstitutionernes I henhold til faste praksis ans(cid:134)s det ikke for rimeligt at basere juste- ringen af kreditomkostninger p(cid:134) indl(cid:134)nsrenten med den begrundelse, at disse svarer til offerom- kostningerne set i forhold til de faktiske omkost- ninger. Det skal i den forbindelse anføres, at de renter, som kunderne ville skulle betale i tilfælde af overskri- delse af betalingsfristen, og som fremgik af de for Kommissionen, forelagt kontrakter, der var viser, at selskabet fastsatte denne rente p(cid:134) grundlag af udl(cid:134)nsrenten og ikke indl(cid:134)nsrenten. iii) Afskrivning p(cid:134) den indenlandske forbundne producents maskiner (27) Den lettiske gør eksporterende gældende, at afskrivning p(cid:134) den indenlandske forbundne være beregnet p(cid:134) grundlag af en afskrivningsperiode p(cid:134) ti (cid:134)r i stedet for fem (cid:134)r. producents maskiner producent burde I henhold til artikel 2, stk. 5, i grundforordningen kunne dette krav ikke godtages, da det benyttede beløb er i overensstemmelse med det beløb, der er angivet i de reviderede regnskaber for (cid:134)ret 1997, og anvendelsen af et afskrivningsbeløb p(cid:134) 20 % pr. (cid:134)r m(cid:134) derfor anses for p(cid:134) en rimelig m(cid:134)de at afspejle de omkostninger i form af afskrivninger, der er forbundet med produktionen af den p(cid:134)gældende vare. D u m p i n g (28) P(cid:134) grundlag af ovenst(cid:134)ende er der fastsat følgende i procent af ændrede dumpingmargener udtrykt importprisen, cif Fællesskabets grænse, for de lettiske eksporterende producenter: Den eksporterende producent genfremsatte dette krav og anførte, at kontrakterne kunne ændres. Dette bekræfter, at selskabet kunne reagere p(cid:134) valu- — AS »Bolder(cid:131)ja«: — Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 4,7 % 4,7 % 29. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/21 e) LITAUEN (29) Den litauiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærkninger efter fremlæggelsen af oplys- ninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Dumpingmargenerne for de litauiske eksporte- import- rende producenter udtrykt prisen, forbliver uændrede, nemlig: i procent af grænse, Fællesskabets cif — JSC Grigiskes: — Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 11,4 % 11,4 % f) POLEN N o r m a l v æ r d i i) Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi (30) De polske eksporterende producenter fremsatte den samme anmodning som den lettiske eksporte- rende producent med hensyn til beregningen af fortjenstmargenen i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi (jf. betragtning 25). Denne anmodning afvises af de samme grunde, som er anført i betragtning 25. ii) Fordeling af salgs- og administrationsomkost- ninger og andre generalomkostninger (31) polsk producent eksporterende En gjorde gældende, at den fordelingsmetode baseret p(cid:134) omsætningen, som Kommissionen havde benyttet til fordeling af salgs- og administrationsomkost- ninger og andre generalomkostninger i forbindelse med hjemmemarkedssalget, bør ændres, og i stedet bør den metode, af selskabet, og som er benyttet i besvarelsen af spør- geskemaet, anvendes. Denne metode var baseret p(cid:134) salget m(cid:134)lt i tons, og der var i den forbindelse benyttet til omregning af tons til m2) med hensyn til tykkelsen af en given type fiberplader (hardboard). omregningsfaktorer som normalt anvendes faktorer (dvs. og Anmodningen undersøgtes nærmere, det konkluderedes, at den fordelingsmetode, der var benyttet i besvarelsen af spørgeskemaet, er i over- ensstemmelse med selskabets normale regnskabs- praksis. Fordelingsmetoden for salgs- og admini- strationsomkostninger og andre generalomkost- ninger ændredes følgelig i overensstemmelse med selskabets anmodning. iii) Udelukkelse af særlige transaktioner (32) En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som Kommissionen havde benyttet til fastsættelse af den normale værdi, hvor den havde set bort fra transaktioner omfattende fiberplader (hardboard) af lav kvalitet. Ifølge dette selskab for(cid:134)rsager udelukkelsen af disse transaktioner en kunstig overvurdering af rentabiliten af salget og p(cid:134)virker følgelig dumpingmargenen. forholder Som anført i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told kunne det fastsl(cid:134)s, at kun paneler af fiberplader (hardboard) med samme egenskaber og af samme kvalitet er direkte sammenlignelige. Det fiberpladernes kvalitet er af afgørende betydning for prisen og for pladernes egnethed til bestemte form(cid:134)l. Af den grund og fordi den p(cid:134)gældende type fiberplader (hardboard) af til Fællesskabet, kunne selskabets anmodning ikke imødekommes. ikke eksporteres lav kvalitet sig s(cid:134)dan, fordi (33) (34) (35) iv) Produktionsomkostninger En polsk eksporterende producent foreslog en anden metode end den i besvarelsen af spørgeske- maet benyttede til beregning af omkostningerne ved at opskære fiberplader (hardboard) i standard- størrelse til plader efter m(cid:134)l. Ved denne nye omkostningsfordelingsmetode blev der ogs(cid:134) taget hensyn til tykkelsen af de plader, der skal opskæres, og ikke blot til antallet af opsk(cid:134)rne kvadratmeter. Ovennævnte begrundedes med, at opskæringsma- skinerne kunne skære paneler med en samlet tykkelse p(cid:134) 100 mm p(cid:134) en gang. Det anførtes, at en skæreoperation kunne selskabet derfor opskære et større antal kvadratmeter alt afhængigt af de opsk(cid:134)rne panelers tykkelse. Forslaget kunne følgelig godtages. i a f n o r m a l v æ r d i o g S a m m e n l i g n i n g e k s p o r t p r i s i) Startomkostninger der producent, eksporterende i betragtning 65 i er En polsk omhandlet forordningen om midlertidig told, var uenig med Kommissionen om afvisningen af justeringen af startomkostningerne i forbindelse med bearbejdede fiberplader (hard- board). Da den p(cid:134)gældende producent imidlertid ikke fremlagde nye oplysninger, bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragt- ning 65 i forordningen om midlertidig told. D u m p i n g En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som Kommissionen havde benyttet til beregning af en enkelt dumpingmargen for alle typer af for at beregne en forskellig dumpingmargen for ubearbej- dede og bearbejdede fiberplader (hardboard). (hardboard) fiberplader i stedet Dette krav kunne ikke godtages. Det er fællesskabs- institutionernes faste praksis i overensstemmelse med artikel 1 og 2 i grundforordningen at fastsætte en dumpingmargen for den af undersøgelsen omfattede vare som helhed og ikke pr. kategori, type eller model af den p(cid:134)gældende vare. Begrun- delsen herfor er den, at for en vare som fiberplader L 22/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 1999 (hardboard), der findes i mange forskellige typer, vil det ud fra et toldmæssigt synspunkt ikke i praksis være muligt at gennemføre antidumpingforanstalt- ninger, især i form af antidumpingtold, for hver enkelt varetype. D. SKADE 1. Forbrug (38) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes. (36) P(cid:134) grundlag af ovenst(cid:134)ende er der for de polske eksporterende følgende i procent af ændrede dumpingmargener udtrykt importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet: producenter fastsat — Ekopłyta SA: — Zakłady Płyt Pils´niowych SA w Krosnie Odrzanskim. : — Czarna Woda Zakłady Płyt Pils´niowych: — Alpex Karlino SA: — Zakłady Płyt Pils´niowych SA, Przemysl: — Koniecpolskie Zakłady Płyt Pils´niowych SA: — Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 20,6 % 11,0 % 34,8 % 22,4 % 9,1 % 11,4 % 34,8 % Med hensyn til Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen udvistes der generelt betydelig samar- bejdsvilje. Som anført i betragtning 35 i forord- ningen om midlertidig told ans(cid:134)s det derfor for rimeligt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke- samarbejdsvillige selskaber i de lande, der udviste en s(cid:134)dan høj grad af samarbejdsvilje, til den højeste eller eneste dumpingmargen, der fastsattes for et samarbejdsvilligt selskab i det p(cid:134)gældende land. g) RUSLAND (37) Ingen russiske eksporterende producenter fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midler- tidig told. (41) Den normale værdi for Rusland beregnedes p(cid:134) grundlag af det vejede gennemsnit af de normale værdier, der var fastsat for samarbejdsvillige polske selskaber. Der er foretaget en ny beregning af dumpingmar- genen for Rusland, idet der er taget hensyn til ændringerne i de normale værdier for de polske selskaber, jf. betragtning 30-33. P(cid:134) dette grundlag er der for de russiske eksporte- rende producenter fastsat en ny dumpingmargen, som udtrykt i procent af importprisen, cif Fælles- skabets grænse, ufortoldet, udgør 30,6 %. 2. Dumpingimporten a) Kumulering (39) De brasilianske eksporterende producenter gen- fremsatte p(cid:134)standen om, at importen til Fælles- skabet fra Brasilien ikke bør kumuleres med importen fra de øvrige lande, der er omfattet af proceduren. De gjorde gældende, at fiberplader (hardboard), der fremstilles i Brasilien og ekspor- teres til Fællesskabet, ikke konkurrerer med import af den p(cid:134)gældende vare med oprindelse i de øvrige berørte lande, idet: — eksportpriserne i gennemsnit er højere end for de øvrige berørte lande, som det fremg(cid:134)r af den lavere underbudsmargen, der konstateredes som led i den foreløbige undersøgelse — importen, hvad mængder og markedsandel ang(cid:134)r, har udviklet sig anderledes i den betrag- tede periode end importen fra de øvrige berørte lande — den brasilianske vare sælges til andre kunder, hovedsagelig producenter af lakerede døre. (40) En undersøgelse af disse p(cid:134)stande gav følgende resultater: Næsten hele importen fra Brasilien var bestemt til særlige anvendelsesform(cid:134)l, især fremstilling af lake- rede døre, som er en sektor, hvor der opn(cid:134)s høje priser, og hvortil de øvrige berørte lande ikke sælger. Brugerne af brasilianske fiberplader (hard- board) ans(cid:134) s(cid:134)ledes importen fra disse øvrige lande for at være ganske uegnet til deres form(cid:134)l af b(cid:134)de tekniske og økonomiske grunde. for de brasilianske varer, Ovennævnte undersøgelsesresultater understøttes af prisniveauet som er væsentligt højere end for importvarerne fra de øvrige berørte lande. Endvidere er importen fra Brasilien i tilbagegang, medens den øvrige import stiger. P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende er det ikke urimeligt i den foreliggende sag at konkludere, at der ikke bør foretages en kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra Brasilien og fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen. Følgevirkningerne af importen fra Brasilien blev derfor undersøgt særskilt. b) Udviklingen i dumpingimportens omfang og priser (42) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes. P(cid:134) baggrund af beslutningen om at analysere virk- ningerne af importen fra Brasilien særskilt, alts(cid:134) ikke sammen med virkningerne af importen fra de øvrige lande, er der foretaget en undersøgelse af udviklingen i importmængder og -priser med følgende resultat: 29. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/23 Importen fra Brasilien 1993 1994 1995 1996 Under- søgelses- perioden Mængde (tons) Indekstal 62 193 61 605 69 783 58 514 54 890 100 99 112 94 88 Værdi (1 000 ECU) 18 117 17 724 20 767 16 772 15 715 Indekstal Markedsandel i % Indekstal Pris pr. ton Indekstal 100 6,3 100 291 100 98 5,4 86 288 99 115 6,0 95 298 102 93 5,2 82 287 98 87 4,6 73 286 98 (43) Det fremg(cid:134)r, at mængder og markedsandel er faldet betydeligt mellem 1995 og undersøgelsesperioden, medens priserne har holdt sig nogenlunde uændrede i hele den betragtede periode. Importen fra de øvrige berørte lande 1993 1994 1995 1996 Under- søgelses- perioden Mængde (tons) Indekstal 171 890 192 165 253 041 209 727 222 103 100 112 147 122 129 Værdi (1 000 ECU) 28 707 33 919 49 103 43 461 49 112 Indekstal Markedsandel i % Indekstal Pris pr. ton Indekstal 100 17,4 100 167 100 118 16,9 97 177 106 171 21,7 125 194 116 151 18,5 107 207 124 171 18,7 108 221 132 De importerede mængder og markedsandelen steg betydeligt mellem 1993 og 1995, faldt i 1996 og steg igen i undersøgelsesperioden. Importen var, b(cid:134)de m(cid:134)lt i absolutte tal og markedsandel, større i undersøgelsesperioden end i begyndelsen af den betragtede periode. løbet af den Selv om priserne steg betydeligt i periode, der er omfattet af undersøgelsen af spørgsm(cid:134)let om den forvoldte skade, var import- priserne stadig betydeligt lavere end EF-erhvervs- grenens priser i undersøgelsesperioden. c) Prissammenligning (44) Efter at der var givet underretning om resultaterne af den foreløbige undersøgelse, fremsatte de brasili- anske eksporterende producenter bemærkninger vedrørende den metode, der var benyttet til bereg- ning af prisunderbud. Det p(cid:134)pegedes, at forskellen mellem de brasili- anske eksportpriser og EF-erhvervsgrenens priser hovedsagelig kunne tilskrives en lille del af transak- tionerne til mindre end 1 % af produktionen i Fællesskabet. i undersøgelsesperioden svarende En brasiliansk eksporterende producent anmodede om, at der med henblik p(cid:134) sammenligningen benyttedes den pris, der betaltes af den første uafhængige kunde i Fællesskabet til den med eksportøren forbundne importør, da denne pris var i samme handelsled som EF-erhvervsgrenens priser. Endvidere anmodede han om, at de konsta- i procent af den terede margener blev udtrykt L 22/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 1999 importværdi i undersøgelsesperioden, samlede indbefattet den del der var holdt uden for sammen- ligningen, fordi EF-producenterne ikke havde solgt tilsvarende modeller. (45) Sidstnævnte anmodning kunne ikke godtages. Det er fællesskabsinstitutionernes faste praksis ved fast- sættelse af underbudsmargenen kun at anvende cif- værdien af den import i undersøgelsesperioden, for hvilken der er foretaget en faktisk undersøgelse af prisunderbud, og for hvilken der følgelig findes tilsvarende varetyper fremstillet i Fællesskabet. og revideredes omhyggeligt (46) De varekontrolnumre, som b(cid:134)de de eksporterende producenter og EF-producenterne havde indgivet, undersøgtes om nødvendigt for at sikre en retfærdig sammenlig- ning. Sammenligningen blev derefter foretaget i samme handelsled mellem EF-producenternes priser ab fabrik og eksportpriserne, cif Fællesska- bets grænse, fortoldet, n(cid:134)r de eksporterende produ- center solgte direkte til en uafhængig kunde, eller den forbundne importørs videresalgspriser, ab lager, til første uafhængige kunde. (47) Underbudsmargenen beregnedes ved for hver vare- type at vægte de gennemsnitlige underbudssatser med mængderne af de importerede dumpingvarer ganget med gennemsnitspriserne for de tilsvarende varer fremstillet i Fællesskabet. Samme kriterier anvendtes for prissammenlignin- gerne for de øvrige berørte lande. (48) De eksporttransaktioner, til sammenligningen, svarede til mindst 74 % af den samlede eksport fra hvert af de berørte lande. benyttedes der (49) De reviderede beregninger bekræftede, at der var tale om prisunderbud for alle lande undtagen Brasi- for hvilket der ikke konstateredes prisun- lien, derbud. De nye prisunderbudsmargener fremg(cid:134)r af nedenst(cid:134)ende tabel: Oversigt over underbudsmargener Land Vejet gennemsnitlig underbudsmargen ved direkte sammenligning for hver varetype Brasilien Bulgarien Estland Letland — 44 % 65 % 48 % Land Vejet gennemsnitlig underbudsmargen ved direkte sammenligning for hver varetype Litauen Polen Rusland 45 % 53 % 65 % 3. EF-erhvervsgrenens situation (50) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes. 4. Konklusion vedrørende skade (51) De polske og lettiske eksporterende producenter anfægtede de foreløbige konklusioner vedrørende den forvoldte skade med den begrundelse, at udvik- lingen i nogle skadesfaktorer, s(cid:134)som EF-erhvervs- grenens produktion, markedsandel og salgsomsæt- ning, ikke var tilstrækkelig negativ til at godtgøre, at der forvoldtes væsentlig skade. Disse p(cid:134)stande undersøgtes nærmere, men kunne ikke godtages. P(cid:134) grundlag af den samlede undersø- gelse p(cid:134) fællesskabsplan af alle indikatorer, der havde tilknytning til EF-erhvervsgrenens situation, navnlig den negative udvikling af salgspriserne og de finansielle tab, bekræftes det, at der forvoldes skade. (52) De foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende skade bekræftes derfor. E. (cid:143)RSAGEN TIL SKADE 1. Følgevirkninger af dumpingimporten fra Brasilien (53) De brasilianske eksporterende producenter gjorde gældende, at importen med oprindelse i Brasilien ikke kan have for(cid:134)rsaget skade af følgende grunde: — de mængder, der er importeret fra Brasilien, er faldet med 20 % mellem 1995 og undersøgel- sesperioden — den brasilianske vare konkurrerer ikke med den i Fællesskabet fremstillede vare, da den sælges til specialiserede brugere, nemlig producenter af lakerede døre og tavleunderlag og automobilin- dustrien, som skal bruge brasilianske fiber- plader at opfylde deres særlige kvalitetskrav, og de kan p(cid:134) trods af den højere pris ikke erstatte dem med andre typer fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ for (hardboard) — priserne p(cid:134) de brasilianske eksportvarer er ikke lavere end EF-erhvervsgrenens priser, navnlig i ovennævnte specialiserede sektorer. 29. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/25 (54) Hvad ang(cid:134)r p(cid:134)stand førstnævnte udelukker nedgang i de importerede mængder ikke, at den p(cid:134)gældende import har forvoldt skade i undersø- gelsesperioden; importen var s(cid:134)ledes stadig bety- delig og l(cid:134) væsentligt over det minimum, der er fastsat i artikel 5, stk. 7, i grundforordningen. (55) Med hensyn til de øvrige p(cid:134)stande kunne følgende (57) fastsl(cid:134)s: Brasilien følgelig bør afsluttes uden indførelse af foranstaltninger. 2. Følgevirkninger af dumpingimporten fra de øvrige lande, der er omfattet af undersø- gelsen Importen fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen, steg mængdemæssigt med 29 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Selv om priserne p(cid:134) de importerede varer steg med 32 % i gennemsnit i samme periode, var de i undersøgel- end EF- sesperioden stadig betydeligt erhvervsgrenens disse af underbud, som udgjorde mellem 44 % og 67 %, m(cid:134)tte EF-erhvervsgrenen registrere en nedgang i salgspriserne p(cid:134) 16 % og en alvorlig forværring af sin finansielle situation. lavere Som følge priser. De foreløbige undersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingimporten fra Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland for(cid:134)rsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, bekræftes derfor. 3. Følgevirkninger af dumpingimporten fra andre tredjelande (58) Selv om visse eksporterende producenter i de berørte lande gentog p(cid:134)stande om, at skaden var for(cid:134)rsaget af en stigning i importen fra andre tred- jelande, blev der ikke fremlagt nye oplysninger herom, som kunne ændre de foreløbige undersø- gelsesresultater. De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor. 4. Konkurrence fra ikke-klagende EF-produ- center (59) Nogle af de berørte eksporterende producenter henledte opmærksomheden p(cid:134), at selv om der ikke havde været tale om underbud fra de ikke-klagende i undersøgelsesperioden, EF-producenters havde de i gennemsnit underbudt EF-erhvervsgre- nens priser fra 1993 til 1995, og dette kan i de p(cid:134)gældende (cid:134)r have været (cid:134)rsag til skade. side (60) Det skal bemærkes, at selv om de ikke-klagende EF-producenters priser var lavere end EF-erhvervs- grenens priser, var de betydeligt højere end de gennemsnitlige importpriser for varer fra de berørte lande, bortset fra Brasilien: gennemsnitsprisen for den p(cid:134)gældende import var s(cid:134)ledes 167 ECU pr. ton i 1993, medens den gennemsnitlige enhedspris for ikke-klagende EF-producenter var 1,02 ECU pr. m2, svarende til mere end 300 ECU pr. ton. — ca. 68 % af importen fra Brasilien i undersøgel- sesperioden var bestemt til produktion af lake- rede døre i Fællesskabet. Den industri i Fælles- skabet, der fremstiller lakerede døre, har strenge kvalitetskrav, som bedst opfyldes af brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. Som p(cid:134)peget i betragtning 18 er den høje kvalitet, som dørfabrikanterne kræver, imidlertid ikke strengt knyttet til de benyttede træsorter, i det foreliggende eukalyptustræ. Brasili- anske fiberplader (hardboard) er velegnede til fremstilling af lakerede døre, ikke alene fordi de er fremstillet af eukalyptustræ, men ogs(cid:134) fordi de brasilianske producenter udfører en meget streng kvalitetskontrol p(cid:134) eksporten til Fælles- skabet tilfælde — i undersøgelsesperioden blev der kun anvendt meget sm(cid:134) mængder af fiberplader (hardboard) fremstillet af EF-erhvervsgrenen til fremstilling af lakerede døre; efterspørgslen blev næsten helt tilfredsstillet ved køb af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, som enten importeredes fra Brasilien eller leveredes af den portugisiske producent, der ikke er part i klagen. Dørfabri- kanterne forklarede deres valg med den høje kvalitet, som disse leverandører garanterede — ovennævnte p(cid:134)stand om de særlige anvendel- sesform(cid:134)l understøttes af den kendsgerning, at der ikke er tale om underbud for den brasili- anske eksport bestemt til fremstilling af dørbe- klædning; faktisk er priserne betydeligt højere end EF-erhvervsgrenens — den foreliggende dokumentation understøtter derfor ikke EF-producenternes p(cid:134)stand om, at markedspriserne var trykkede p(cid:134) grund af den brasilianske eksport, og at det er de trykkede priser, som hindrer dem i at fremstille dørbe- klædning, der har samme kvalitet som den brasilianske vare og er egnet til fremstilling af lakerede døre — priserne p(cid:134) de p(cid:134)gældende importvarer fra Brasilien, som ikke solgtes til fremstilling af lakerede døre, var i gennemsnit ikke lavere end EF-producenternes priser. (56) Ovennævnte fører til den konklusion, at den brasi- lianske eksport ikke var (cid:134)rsag til væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, og at proceduren vedrørende (61) P(cid:134) baggrund af disse prisrelationer anses det for usandsynligt, ikke-klagende EF-producenters priser var (cid:134)rsag til skade for EF-erhvervsgrenen; at L 22/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 1999 under alle omstændigheder anses en s(cid:134)dan prisvirk- ning ikke for tilstrækkelig til at bryde (cid:134)rsagssam- menhængen mellem dumpingimporten fra de seks lande og den skade, der er forvoldt. type tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), nemlig tynde MDF, kan være n(cid:134)et ned p(cid:134) samme prisniveau som fiberplader (hardboard) fremstillet i visse omr(cid:134)der i Fællesskabet. S(cid:134) selv i dette scena- rium solgtes fiberplader (hardboard) importeret fra de berørte lande i undersøgelsesperioden til betyde- ligt lavere priser, som omhandlet i betragtning 49. 5. Konkurrence fra tørtfremstillede fiber- plader (fibreboard) (67) (62) flere eksporterende Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger gjorde igen gældende, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, ikke var for(cid:134)rsaget af dumpingimport, men af konkurrencen fra tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). producenter (63) Det fremg(cid:134)r af undersøgelsen, at tynde, tørtfrem- stillede fiberplader (fibreboard) kunne anvendes p(cid:134) de fleste omr(cid:134)der, hvor der anvendes fiberplader (hardboard). Trods den kraftige vækst p(cid:134) markedet for i de seneste (cid:134)r er dette imidlertid ikke, som det fremg(cid:134)r af væksten i forbruget af fiberplader (hardboard), sket p(cid:134) bekostning af forbruget af fiberplader (hard- board). tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) (64) (65) Flere interesserede parter har fremlagt skøn over størrelsen af sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). P(cid:134) grundlag af statistikker fra den europæiske MDF-industri ansl(cid:134)s det, at produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) udgjorde mellem 500 000 og 600 000 m3 i 1997 med en stigning p(cid:134) ca. 50 % mellem 1993 og 1997. Der foreligger ikke særskilte stati- tørtfremstillede stikker over fiberplader (fibreboard), men importen af tørtfrem- stillede fiberplader (fibreboard) af alle tykkelser var ifølge det oplyste af mindre betydning indtil 1997. importen af tynde, Som det fremgik af den foreløbige undersøgelse, steg forbruget af fiberplader (hardboard) med 20 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden (i den forbindelse skal det erindres, at forbruget udgjorde ca. 1,2 mio. tons i undersøgelsesperioden trods stig- ningen i produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard)), og det var derfor ikke sandsynligt, at stigningen i efterspørgslen efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) var en væsentlig (cid:134)rsag til skade. Den skade, der er p(cid:134)ført EF-erhvervsgrenen, skyldes ikke en nedgang i de solgte mængder, som kunne pege i retning af substitution. EF-erhvervsgrenen led navnlig skade i form af finansielle tab som følge af kraftige prisfald p(cid:134) grund af dumpingimporten. (66) Det fremg(cid:134)r s(cid:134)ledes af de foreliggende oplysninger, at gennemsnitsprisen for tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i hele perioden fra 1993 til 1996 var højere end for fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelser fremstillet i Fællesskabet. Kun i undersøgelsesperioden er der visse tegn p(cid:134), at (cid:130)n tynde, for I betragtning af substitutionsmulighederne mellem alle typer træbaserede varer er tynde, tørtfremstil- trængt lede fiberplader (fibreboard) ind p(cid:134) alle markeder paneler, herunder træbaserede markedet for fiberplader (hardboard). Den generelle stigning i efterspørgslen efter træpaneler og navnlig (cid:134)bnet fiberplader mulighed for, at efterspørgslen efter fiberplader (hardboard) har kunnet stige trods tilstedeværelsen af konkurrerende varer. (fibreboard) har imidlertid (68) Der er ikke fremlagt nye oplysninger, som ændrer de foreløbige undersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingimporten af fiberplader (hardboard) fra de lande, der er omfattet af undersøgelsen, med undta- gelse af Brasilien, trods væksten i efterspørgslen efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) særskilt betragtet for(cid:134)rsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen p(cid:134) grund af meget lave priser og deraf følgende finansielle tab. 6. Konklusion vedrørende (cid:134)rsagssammen- hæng (69) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende (cid:134)rsagssammen- hæng undtagen for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r importen fra Brasilien. F. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Den endelige undersøgelse (70) følgevirkninger Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fortsattes undersøgelsen af antidumpingforanstalt- forskellige ningernes sektorer, der er omfattet af undersøgelsen. Der blev aflagt besøg hos brugere af fiberplader (hardboard), jf. betragtning 3, og hos en ikke-klagende EF- producent af fiberplader (hardboard) af eukalyp- tustræ. for de 2. Følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen (71) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der fremført adskillige bemærkninger om eventuelle endelige foranstaltningers sandsynlige følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen. Disse bemærkninger vedrørte forholdet mellem fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) som følger: 29. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/27 a) Bemærkninger fremført af interesserede parter (72) Visse interesserede parter gjorde gældende, at EF- erhvervsgrenen ikke kunne opn(cid:134) nogen fordele af antidumpingforanstaltninger som følge af substitu- tionsmulighederne mellem tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og fiberplader (hardboard). Til støtte for dette synspunkt anførtes det, at prisen p(cid:134) tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) er n(cid:134)et ned p(cid:134) samme niveau som prisen p(cid:134) fiber- plader (hardboard) af samme tykkelse. Ifølge disse p(cid:134)stande vil indførelsen af antidumpingforanstalt- ninger med det form(cid:134)l at forhøje prisen p(cid:134) fiber- plader (hardboard) i Fællesskabet have den virk- ning, at prisen herp(cid:134) vil stige til et niveau, der er højere end prisen p(cid:134) konkurrerende tynde, tørt- fremstillede fiberplader (fibreboard). I de tilfælde, hvor de to varetyper kan substituere hinanden, vil at antidumpingforanstaltningerne kunderne vil vælge at anvende tynde, tørtfremstil- lede fiberplader (fibreboard) i stedet for fiberplader (hardboard). Antidumpingforanstaltningerne vil med andre ord blot tjene til at mindske forbruget af fiberplader (hardboard) ved at tilskynde til at g(cid:134) over til at forbruge tynde, tørtfremstillede fiber- plader (fibreboard). medføre, tynde, (fibreboard) med øgede investeringer (73) Det blev ogs(cid:134) gjort gældende, at der er stigende tørtfremstillede fiber- efterspørgsel efter plader i produktionskapacitet og med potentielle mulig- heder for at erstatte fiberplader (hardboard) til de prisrelationerne fleste ændrer sig. anvendelsesform(cid:134)l, hvis b) Størrelsen af sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) (74) tynde, Som anført i betragtning 64 udgjorde produktionen af tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) mellem 500 000 og 600 000 m3 i 1997 med en stigning p(cid:134) ca. 50 % mellem 1993 og 1997. De fabrikker, der er specialiserede i produktionen af disse tynde plader (dvs. fabrikker udstyret med den s(cid:134)kaldte »kalanderpresse«), kører i øjeblikket med næsten fuld kapacitetsudnyttelse, og hovedparten af de nye investeringer i sektoren for tynde, tørtfrem- stillede fiberplader (fibreboard) vedrører fabrikker, der er bedst fremstille plader af »mellemtykkelse«, dvs. mellem 6 og 30 mm, som ikke er omfattet af denne undersøgelse. i stand til at Det er derfor ikke sandsynligt, at produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) vil stige p(cid:134) kort sigt. c) Konkurrencen mellem fiberplader (hardboard) fiberplader (fibre- tørtfremstillede og tynde, board) (75) Som anført i betragtning 5-9 kan fiberplader (hard- board) og tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) teoretisk set substituere hinanden til mange anven- delsesform(cid:134)l, men de to varetypers forskellige fysiske egenskaber indebærer, at hver type har sine særlige fordele og ulemper til bestemte anvendel- sesform(cid:134)l. (76) De eksporterende producenter gjorde gældende, at hvis der opst(cid:134)r en tilstrækkelig ændring i de rela- tive priser for de to konkurrerende varetyper, kan de ekstra omkostninger, der er forbundet med eventuelle tekniske problemer i forbindelse med et skifte til brug af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), overvindes, hvis prisfordelen sammen- lignet med fiberplader (hardboard) er tilstrækkelig stor. (77) EF-erhvervsgrenen p(cid:134)stod imidlertid, at substitue- ringen af fiberplader (hardboard) med tynde, tørt- fremstillede fiberplader (fibreboard) allerede har fundet sted til de anvendelsesform(cid:134)l, hvor sidst- nævnte har en teknisk fordel, og at konkurrencesi- tuationen p(cid:134) markedet i øjeblikket har fundet en ligevægt, som ikke vil blive ændret væsentligt af de foresl(cid:134)ede antidumpingforanstaltninger. Eftersom forbruget af fiberplader (hardboard) er steget med tallene 20 % i den betragtede periode, formode, at i stand til effektivt at konkurrere med tynde, tørt- fremstillede fiberplader (fibreboard), hvilket under- støtter EF-erhvervsgrenens argumenter. Fortsatte tekniske fremskridt i fremstillingen af tynde, tørt- fremstillede fiberplader (fibreboard) gør det imid- lertid vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i fremtiden vil blive anvendt p(cid:134) omr(cid:134)der, der hidtil har været domineret af fiberplader (hardboard). fiberplader (hardboard) har været lader (78) Prisen p(cid:134) tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibre- board) har i det meste af den betragtede periode ligget over prisen p(cid:134) fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelse, men da omkostningerne er faldet p(cid:134) grund af teknologiske fremskridt, er pri- serne faldet støt i hele perioden og n(cid:134)ede i 1997 ned p(cid:134) ca. samme niveau som priserne p(cid:134) fiber- plader (hardboard) af samme tykkelse fremstillet i Fællesskabet. Det er uklart, om denne faldende udviklingsten- dens for priserne p(cid:134) tynde, tørtfremstillede fiber- plader (fibreboard) efterh(cid:134)nden som omkostnin- gerne reduceres som følge af teknologiske frem- skridt vil fortsætte i nær fremtid. Klagende parter erklærer, at der ikke kan forventes en yderligere væsentlig nedgang i priserne p(cid:134) tynde, tørtfremstil- lede fiberplader (fibreboard) i Fællesskabet. Det p(cid:134)st(cid:134)s, at varen nu har passeret den fase med hastig vækst, der er registreret i de seneste (cid:134)r, og som førte til faldende enhedsomkostninger, og fabrikkerne er p(cid:134) vej mod fuld kapacitetsudnyttelse med en L 22/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 1999 tørtfremstillede til den, der er omkostningsstruktur, der svarer gældende for fiberplader (hardboard). Prisen p(cid:134) tynde, (fibreboard) forventes derfor, hvis der indføres endelige anti- dumpingforanstaltninger, at holde sig p(cid:134) samme niveau som prisen p(cid:134) fiberplader (hardboard) frem- stillet i Fællesskabet. fiberplader (79) tynde, ifølge den p(cid:134)gældende P(cid:134) den anden side er den kontinuerlige produkti- onsproces med kalander, som anvendes til fremstil- tørtfremstillede fiberplader (fibre- ling af board), industri mere effektiv end de flerlagspresser, der anvendes til fremstilling af fiberplader (hardboard). Det anføres navnlig, at mængden af affald og afskæringer i forbindelse med denne MDF-produktionsproces er langt lavere end ved anvendelsen af flerlagspresser, selv om produktionshastigheden er større. Det p(cid:134)st(cid:134)s s(cid:134)ledes, at priserne p(cid:134) tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) fremstillet i Fællesskabet vil kunne fortsætte den nedadg(cid:134)ende tendens. Nogle af de interesserede parter forudsiger samme udvik- lingstendens for priserne p(cid:134) tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), der importeres fra lande uden for Fællesskabet. (fibreboard), Denne udvikling har følgevirkninger for anven- delsen af fiberplader (hardboard) i de sektorer, hvor der er tale om overlapning med tynde, tørtfremstil- lede fiberplader s(cid:134)som møbelindu- strien. Hvis priserne p(cid:134) tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) fortsætter med at falde efter indførelsen af endelige antidumpingforanstaltninger, er det muligt, at der vil ske en ændring i forbrugsmøns- tret bort fra fiberplader (hardboard) til fordel for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i de markedssegmenter, hvor fiber- fiberplader plader (hardboard). (fibreboard) kan substituere tørtfremstillede (80) d) Konklusion vedrørende foranstaltningers følge- virkninger for EF-erhvervsgrenen Indføres der P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende analyse konkluderedes det, at det er mest sandsynligt, at indførelsen af foranstaltninger vil have en gunstig indvirkning p(cid:134) EF-erhvervsgrenens ikke situation. antidumpingforanstaltninger, vil dumpingimporten fortsat give anledning til betydelige underbud i forhold til EF-erhvervsgrenens priser. I betragtning af de finansielle vanskeligheder, der fremg(cid:134)r af skadesundersøgelsen, vil EF-erhvervsgrenens fort- satte forretningsvirksomhed blive alvorligt truet, og en stor del af produktionen i Fællesskabet af fiber- plader (hardboard), som i øjeblikket sikrer, at en bred vifte af kundernes efterspørgsel kan tilfreds- stilles, vil være bragt i fare og nødsage brugerne til at vælge mellem alternativer, der ikke er optimale, s(cid:134)som dumpingimporten og andre træbaserede paneler. plader (hardboard), er det højst usandsynligt, at EF- erhvervsgrenen ville have anmodet om beskyttelse mod illoyal konkurrence, hvis den ikke havde forventet at opn(cid:134) fordele af s(cid:134)danne foranstalt- ninger. Foranstaltningernes effektivitet kan imidlertid blive mindsket alt afhængigt af det fremtidige prisfor- hold mellem fiberplader (hardboard) og tørtfrem- (fibreboard), og en fornyet stillede fiberplader undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen vil m(cid:134)ske være berettiget, hvis udviklingen peger i den retning. 3. Følgevirkninger for tidligere led i produk- tionskæden (81) Da der er ikke er fremført yderligere bemærk- ninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresul- tater. 4. Følgevirkninger for importørerne (82) Da der er ikke er fremført yderligere bemærk- ninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresul- tater. 5. Følgevirkninger for brugerne (83) Alle de brugere, der medvirkede i undersøgelsen, var fabrikanter af døre, som kun benyttede fiber- fra Brasilien. Det importeret plader (hardboard) kunne fastsl(cid:134)s, at importen fra Brasilien ikke har for(cid:134)rsaget skade for EF-erhvervsgrenen, og at der ikke bør vedtages foranstaltninger over for dette land. Følgevirkningerne for andre brugere forventes at blive minimale i betragtning af de foresl(cid:134)ede told- satser og den lille del af produktionsomkostnin- gerne, som fiberplader (hardboard) tegner sig for hos de fleste af disse brugere. 6. Konklusion vedrørende Fællesskabets in- teresser (84) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende konkluderes det, at der ikke er nogen grund til at antage, at det vil være i modstrid med Fællesskabets overordnede interesser indføre endelige antidumpingforanstaltninger at mod importen af (hardboard) med fiberplader oprindelse i de lande, over for hvilke der skal vedtages endelige foranstaltninger. G. FORESL(cid:143)EDE FORANSTALTNINGER 1. Afslutning af proceduren med hensyn til Brasilien Det skal p(cid:134)peges, at selv om nogle af fordelene ved antidumpingforanstaltninger kan tilfalde andre industrier end den industri, der fremstiller fiber- (85) P(cid:134) grundlag af konklusionerne af den endelige undersøgelse bør proceduren vedrørende importen af den p(cid:134)gældende vare med oprindelse i Brasilien 29. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/29 ved Kommissionens afgørelse 1999/ afsluttes 71/EF (1) uden indførelse af foranstaltninger. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, bør derfor frigives. De tilsagn fra de to eksporterende producenter i Brasilien, der er godtaget, bortfalder automatisk i overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, i grundfor- ordningen. 2. Endelige foranstaltninger a) Skadestærskel destærsklerne højere end de tilsvarende dumping- margener, og foranstaltningerne fastsættes derfor p(cid:134) grundlag af sidstnævnte. Det samme gælder for resttolden. c) Tilsagn (89) Som det fremg(cid:134)r af betragtning 115 ff. i forord- ningen om midlertidig told havde de samarbejds- villige i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen afgivet tilsagn, som Kommissionen havde godtaget midlertidigt. eksporterende producenter (86) Skadestærsklen beregnedes efter samme metode, som er beskrevet i forordningen om midlertidig told i betragtning 113, dog med en justering for handelsled for at tage hensyn til salg via forhand- lere. Disse tilsagn, med undtagelse af de brasilianske selskabers tilsagn, er i overensstemmelse med de endelige undersøgelsesresultater med hensyn til de mindstepriser, der er fastsat deri, og de er godtaget endeligt ved Kommissionens afgørelse 1999/71/EF. (87) Der fastsattes en skadestærskel for hver af de berørte eksporterende producenter p(cid:134) grundlag af disse sammenligninger, og denne tærskelværdi beregnedes i procent af cif-værdien af de p(cid:134)gæl- dendes eksport til Fællesskabet af varetyper, hvoraf der fandtes tilsvarende typer fremstillet i Fælles- skabet. b) De endelige foranstaltningers form og omfang (88) P(cid:134) grundlag af ovenst(cid:134)ende konklusioner om dumping, skade, (cid:134)rsagssammenhæng og Fællesska- bets interesser undersøgtes det, hvilken form for antidumpingforanstaltninger der skal træffes og omfanget heraf for at afhjælpe den skadevoldende og dumpings genskabe effektive konkurrencevilk(cid:134)r p(cid:134) fælles- skabsmarkedet. handelsfordrejende virkninger De endelige foranstaltninger bør indføres i form af en værditold, som anses for velegnet til at afhjælpe den skade, der er for(cid:134)rsaget af dumpingimporten. Da skadestærsklen var lavere end den dumping- margen, der er fastlagt for en af de samarbejdsvil- lige polske eksporterende producenter, fastsættes den endelige antidumpingtold for dette selskab i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundfor- ordningen til en sats svarende til førstnævnte. For ska- alle andre eksporterende producenter er Land Selskab Bulgarien Fazerles AD Estland Letland Litauen Alle andre selskaber Alle selskaber Alle selskaber Alle selskaber (1) Se side 71 i denne Tidende. 3. Opkrævning af midlertidig told (90) I betragtning af den alvorlige skade, som EF- erhvervsgrenen har lidt, anses det for p(cid:134)krævet, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordningen om midlertidig told, opkræves ende- ligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en endelig antidumpingtold p(cid:134) importen af fiberplader (hardboard), der defineres som v(cid:134)dtfremstil- lede fiberplader af træ eller andre træagtige materialer, ogs(cid:134) agglomereret med harpiks eller andre organiske bin- demidler, med densitet p(cid:134) over 0,8 g/cm3, henhørende under KN-kode ex 4411 11 00 og ex 4411 19 00 (Taric- kode 4411 11 00*10 og 4411 19 00*10) og med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland. antidumpingtold fastsættes til 2. Den endelige følgende, beregnet frit Fællesskabets af nettoprisen, grænse, ufortoldet, for den p(cid:134)gældende vare fremstillet af nedenanførte selskaber: Toldsats (%) Taric- tillægskode 7,1 7,2 6,0 4,7 11,4 8 461 8 900 — — — L 22/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 1999 Land Selskab Toldsats (%) Taric- tillægskode Polen Alpex-Karlino SA Ekopłyta SA Zakłady Płyt Pils´niowych SA, Przemysl Koniecpolskie Zakłady Płyt Pils´niowych SA, Prze- mysl Zakłady Płyt Pils´niowych SA w Krosnie Odrzan- skim Alle andre selskaber Rusland Alle selskaber 22,4 7,0 9,1 11,4 11,0 34,8 30,6 8 479 8 480 8 481 8 494 8 495 8 900 — Artikel 2 1. Uanset artikel 1 p(cid:134)lægges den endelige told ikke import af fiberplader (hardboard), som de i stk. 3 anførte selskaber fremstiller, eksporterer direkte og fakturerer til et importerende selskab i Fællesskabet, forudsat at betingelserne i stk. 2 er overholdt. 2. Ved fremlæggelse af angivelse til fri omsætning er toldfritagelsen betinget af, at der for medlemsstaternes kompetente toldmyndigheder fremlægges en gyldig tilsagnsfaktura, som er udstedt af et af de selskaber, der er anført i stk. 3. Tilsagnsfakturaen, hvis vigtigste indhold er anført i bilaget, skal være i overensstemmelse med de bestemmelser for s(cid:134)danne fakturaer, som er fastsat i det tilsagn, som er godtaget ved Kommissionens afgørelse 1999/71/EF. 3. Import, der ledsages af en tilsagnsfaktura, angives under følgende Taric-tillægskoder: Land Selskab Taric-tillægskode Bulgarien Fazerles AD Estland Letland Litauen Polen Lessoplast AD AS Repo Vabrikud AS »Bolder(cid:131)ja« JSC Grigiskes Alpex-Karlino SA Czarna Woda Zakłady Płyt Pils´niowych Ekopłyta SA Zakłady Płyt Pils´niowych SA, Przemysl Koniecpolskie Zakłady Płyt Pils´niowych SA Zakłady Płyt Pils´niowych SA w Krosnie Odrzanskim Artikel 3 8 496 8 497 8 498 8 499 8 510 8 511 8 600 8 513 8 545 8 546 8 547 1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold med hensyn til import af den p(cid:134)gældende vare med oprindelse i de lande, der er nævnt i artikel 1, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told. 2. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold med hensyn til import af den p(cid:134)gældende vare med oprindelse i Brasilien, frigives. 29. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/31 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesska- bers Tidende. Artikel 4 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne J. FISCHER Formand L 22/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 1999 BILAG Den i artikel 2, stk. 2, nævnte tilsagnsfaktura skal indeholde følgende oplysninger 1. Vareindberetningskoden (som fastsat i den p(cid:134)gældende eksporterende producents tilsagn). 2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder: — Selskabsvarekoden (CPC); om de p(cid:134)gældende fiberplader (hardboard) er ubearbejdede eller bearbejdede; panelets tykkelse og nøjagtige m(cid:134)l med angivelse i en parentes, om det har standardm(cid:134)l (STA) eller er afsk(cid:134)ret efter m(cid:134)l (CTS). — KN-kode. — Den Taric-tillægskode, under hvilken de fakturerede varer kan toldbehandles ved Fællesskabets grænse (som anført i forordningen). — Mængde (angives i m2). 3. Beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder: — pris pr. kvadratmeter (1) — gældende betalingsbetingelser — gældende leveringsbetingelser — samlede rabatter og prisafslag 4. Navnet p(cid:134) den importør, til hvem selskabet direkte har udstedt fakturaen. 5. Navnet p(cid:134) den medarbejder i det p(cid:134)gældende selskab, som har udstedt tilsagnsfakturaen, samt følgende underskrevne erklæring: »Undertegnede bekræfter, at salget af de varer, der er omfattet af denne faktura, og som er solgt for direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab, finder sted inden for rammerne af og p(cid:134) betingelserne i det tilsagn, der er afgivet af. [selskabets navn] og godtaget af Europa-Kommissionen ved afgørelse 1999/71/EF (2). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte. « (1) For tilsagnsfakturaer, der udstedes af den lettiske eksporterende producent, AS »Bolder(cid:131)ja«, kan prisen pr. kvadratmeter for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r salg via salgsagenter i Fællesskabet anføres p(cid:134) den tillægsfaktura, som agenten udsteder, i stedet for p(cid:134) den tilsagnsfaktura, som udstedes af AS »Bolder(cid:131)ja«. Er dette tilfældet, skal navnet p(cid:134) agenten ogs(cid:134) anføres p(cid:134) tilsagns- fakturaen. (2) Se side 71 i denne Tidende


title: 1999/74/PESC: Decisão do Conselho de 25 de Janeiro de 1999 respeitante à execução da Acção Comum 97/288/PESC sobre o financiamento de um sistema de comunicação com os membros do grupo de fornecedores nucleares que não são Estados-membros da União Europeia

eurovoc_concepts:
EU financing
administrative transparency
communications systems
export monitoring
nuclear non-proliferation
nuclear weapon

formats: html pdf print

text: L 23/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 1. 1999 DECIS(cid:212)O DO CONSELHO de 25 de Janeiro de 1999 respeitante (cid:133) execu(cid:135)(cid:209)o da Ac(cid:135)(cid:209)o Comum 97/288/PESC sobre o financiamento de um sistema de comunica(cid:135)(cid:209)o com os membros do grupo de fornecedores nucleares que n(cid:209)o s(cid:209)o Estados-membros da Uni(cid:209)o Europeia (1999/74/PESC) O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado da Uni(cid:209)o Europeia e, nomea- damente, os seus artigos J. 3 e J. 11, Considerando que o Conselho adoptou, em 29 de Abril de 1997, a Ac(cid:135)(cid:209)o Comum 97/288/PESC (1) sobre a contri- bui(cid:135)(cid:209)o da Uni(cid:209)o Europeia para promover a transpar(cid:136)ncia do controlo das exporta(cid:135)(cid:210)es relacionadas com o sector nuclear; Considerando que o objectivo da Ac(cid:135)(cid:209)o Comum 97/288/ /PESC (cid:130) contribuir para o refor(cid:135)o do sistema interna- cional de n(cid:209)o-prolifera(cid:135)(cid:209)o nuclear; Considerando que, como parte das medidas a tomar pela Uni(cid:209)o Europeia, com vista a apoiar os objectivos fixados no artigo 1º da referida ac(cid:135)(cid:209)o comum e em conformidade com o disposto no artigo 3º da mesma ac(cid:135)(cid:209)o comum, a cria(cid:135)(cid:209)o de um sistema seguro de telefone/fax totalmente compat(cid:146)vel com o sistema utilizado na Comunidade Euro- peia intensificar(cid:145) a coopera(cid:135)(cid:209)o entre os Estados-membros da Uni(cid:209)o Europeia e os restantes membros do Grupo de refor(cid:135)ando assim o Fornecedores Nucleares sistema internacional de n(cid:209)o-prolifera(cid:135)(cid:209)o nuclear, (NSG), 3. O montante estipulado no nº 2 cobrir(cid:145) os custos de aquisi(cid:135)(cid:209)o, instala(cid:135)(cid:209)o e manuten(cid:135)(cid:209)o do sistema referido no nº 1 por um per(cid:146)odo de tr(cid:136)s anos. 4. As despesas financiadas pelo montante estipulado no nº 2 ser(cid:209)o geridas de acordo com os procedimentos e normas comunit(cid:145)rias aplic(cid:145)veis ao or(cid:135)amento geral das Comunidades Europeias. Artigo 2º A execu(cid:135)(cid:209)o da oferta pela Uni(cid:209)o Europeia do sistema seguro de telefone/fax referido no artigo 1º ser(cid:145) efectuada no devido respeito das orienta(cid:135)(cid:210)es do NSG para a utili- za(cid:135)(cid:209)o desse sistema, bem como do seu anexo. Artigo 3º A presente decis(cid:209)o ser(cid:145) revista se novos membros aderirem ao NSG. Artigo 4º A presente decis(cid:209)o entra em vigor na data da sua adop(cid:135)(cid:209)o. ADOPTOU A PRESENTE DECIS(cid:212)O: Artigo 5º Artigo 1º A presente decis(cid:209)o ser(cid:145) publicada no Jornal Oficial. 1. A Uni(cid:209)o Europeia financiar(cid:145) um sistema seguro de telefone/fax para todos os membros do NSG que n(cid:209)o s(cid:209)o Estados-membros da Uni(cid:209)o Europeia e para o ponto de contacto do NSG, sistema que ser(cid:145) totalmente compat(cid:146)vel com o sistema utilizado na Comunidade Europeia. 2. Ser(cid:145) imputado ao or(cid:135)amento geral das Comunidades Europeias para 1999 um montante at(cid:130) 200 000 euros, para efeitos da presente decis(cid:209)o. Feito em Bruxelas, em 25 de Janeiro de 1999. Pelo Conselho O Presidente J. FISCHER (1) JO L 120 de 12. 5. 1997, p. 1


title: 1999/102/EG: Entscheidung der Kommission vom 25. Januar 1999 betreffend eine Streitigkeit zwischen den Niederlanden einerseits und Frankreich und Italien andererseits über eine Genehmigung für einen Fahrgastdienst mit Kraftomnibussen (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 111) (Nur der spanische, dänische, deutsche, englische, französische, italienische und der niederländische Text sind verbindlich) (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
bus
carriage of passengers
freedom to provide services
intra-EU transport
transport licence

text: 6. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 33/21 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 25. Januar 1999 betreffend eine Streitigkeit zwischen den Niederlanden einerseits und Frankreich und Italien andererseits (cid:129)ber eine Genehmigung f(cid:129)r einen Fahrgastdienst mit Kraftomnibussen (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 111) (Nur der spanische, d(cid:132)nische, deutsche, englische, franz(cid:148)sische, italienische und der nieder- l(cid:132)ndische Text sind verbindlich) (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (1999/102/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 684/92 des Rates vom 16. M(cid:132)rz 1992 zur Einf(cid:129)hrung gemeinsamer Regeln f(cid:129)r den grenz(cid:129)berschreitenden Personenverkehr mit Kraftomnibussen (1), ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 11/98 (2), insbesondere auf Artikel 7 Absatz 7, nach Anh(cid:148)rung der betroffenen Parteien, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: I. SACHVERHALT (1) Am 17. M(cid:132)rz 1998 hat die niederl(cid:132)ndische Gesell- schaft Atlas Reizen BV bei den zust(cid:132)ndigen nieder- l(cid:132)ndischen Beh(cid:148)rden, nachstehend „Genehmi- gungsbeh(cid:148)rde“ genannt, einen Antrag auf Geneh- migung f(cid:129)r einen Linienverkehr mit Kraftomni- bussen durch verschiedene Mitgliedstaaten, das heißt Belgien, D(cid:132)nemark, Deutschland, Spanien, Frankreich, Italien, (cid:153)sterreich, die Niederlande und das Vereinigte K(cid:148)nigreich, eingereicht. ist (2) Der von der Gesellschaft Atlas Reizen BV geplante ausschließlich f(cid:129)r nichteurop(cid:132)ische Dienst Touristen bestimmt, die eine volle Rundreise buchen, wobei der Preis vorher vollst(cid:132)ndig bei einem Reiseb(cid:129)ro zu bezahlen ist und der Fahr- schein die ganze Saison g(cid:129)ltig ist. Die Rundfahrt kann nur einmal gemacht werden. Jeder Tourist kann an einer Haltestelle in einem der Mitglied- staaten aussteigen und seine Reise einige Tage sp(cid:132)ter mit einem anderen Bus der Linie fortsetzen. Die Reisebusse halten alle an bestimmten Haltestellen, die sich im allgemeinen in der N(cid:132)he von Hotels befinden. Diese Rundfahrt wird von April bis Oktober angeboten. zwei Tage (3) Laut dem in Artikel 7 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 vorgesehenen Genehmigungs- verfahren wird die Genehmigung im Einver- nehmen mit den zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rden aller Mitgliedstaaten, in deren Hoheitsgebiet Fahrg(cid:132)ste aufgenommen oder abgesetzt werden, erteilt. Mit Schreiben vom 25. M(cid:132)rz 1998 haben die niederl(cid:132)n- dischen Beh(cid:148)rden den Antrag mit einer bef(cid:129)rwor- an alle Stellungnahme tenden betroffenen Mitgliedstaaten (cid:129)bermittelt. Belgien, D(cid:132)nemark, Deutschland, Spanien, (cid:153)sterreich und das Verei- nigte K(cid:148)nigreich haben eine bef(cid:129)rwortende Stel- lungnahme abgegeben, Frankreich und Italien eine ablehnende. (4) Mit Schreiben vom 10. April 1998 haben die fran- z(cid:148)sischen Beh(cid:148)rden mitgeteilt, daß sie diesem Antrag deshalb eine ablehnende Stellungnahme erteilt haben, weil er sich nur sehr wenig von einem mit Schreiben vom 12. August 1997 von der niederl(cid:132)ndischen Gesellschaft Vermaat’s Autobe- drijf B. V. gestellten Antrag unterscheidet, dem die franz(cid:148)sischen Beh(cid:148)rden mit Schreiben vom 10. Oktober 1997 eine ablehnende Stellungnahme erteilt haben. Grund f(cid:129)r die Ablehnung war, daß es aufgrund des Antrags unm(cid:148)glich sei, ihn gem(cid:132)ß den Verkehrsdienstklassen (Liniendienst, Sonder- form des Liniendienstes, Gelegenheitsverkehr) zu definieren, daß er nur die gewinnbringendsten Verkehrsdienste betraf, da er nur w(cid:132)hrend der Reisezeit angeboten wurde, und daß es sich um eine nicht genehmigte Kabotage gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 2454/92 des Rates vom 23. Juli 1992 zur Festlegung der Bedingungen f(cid:129)r die Zulassung von Verkehrsunternehmen zum Perso- nenverkehr mit Kraftomnibussen innerhalb eines in dem sie nicht ans(cid:132)ssig sind (3), Mitgliedstaats, ge(cid:132)ndert durch die Akte (cid:129)ber den Beitritt (cid:153)ster- reichs, Finnlands und Schwedens, handelte. (5) Mit Schreiben vom 21. April 1998 haben die italie- nischen Beh(cid:148)rden den niederl(cid:132)ndischen Beh(cid:148)rden mitgeteilt, daß sie die Genehmigung unter der Bedingung bef(cid:129)rworten, daß keine Bef(cid:148)rderung zwischen zwei oder mehr St(cid:132)dten auf italienischem Hoheitsgebiet erfolgt, was einer Ablehnung des Verkehrsdienstes in der vorgeschlagenen Form gleichkam. (6) Am 16. Juni 1998 hat die Genehmigungsbeh(cid:148)rde die Kommission gem(cid:132)ß Artikel 7 Absatz 6 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 befaßt, der lautet: „— Kommt das Einvernehmen gem(cid:132)ß Absatz 1 nicht zustande, so kann die Kommission innerhalb der Frist des Absatzes 3 damit befaßt werden“, d. h. innerhalb von drei Monaten nach der Einreichung des Genehmigungsantrags. (1) ABl. L 74 vom 20. 3. 1992, S. 1. (2) ABl. L 4 vom 8. 1. 1998, S. 1. (3) ABl. L 251 vom 29. 8. 1992, S. 1. L 33/22 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 6. 2. 1999 II. RECHTLICHE W(cid:154)RDIGUNG (7) 11/98 Trotz der Tatsache, daß zum Zeitpunkt des Erlasses dieser Entscheidung, die durch die Verordnung (EG) Nr. eingef(cid:129)hrten (cid:142)nderungen anwendbar geworden sind, muß die Art des Verkehrsdienstes, der Gegenstand des Genehmi- gungsantrages ist, anhand der zum Zeitpunkt der Antragstellung geltenden Vorschriften und Defini- tionen gepr(cid:129)ft werden. (8) Der vorgeschlagene Verkehrsdienst besitzt insoweit die Eigenschaften eines Linienverkehrsdienstes gem(cid:132)ß Artikel 2 Nummer 1 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92, als regelm(cid:132)ßig Fahrg(cid:132)ste auf einer bestimmten Strecke bef(cid:148)rdert werden, wobei Fahrg(cid:132)ste an vorher festgelegten Haltestellen aufge- nommen oder abgesetzt werden k(cid:148)nnen. Im vorlie- genden Fall kann jedoch nicht festgestellt werden, daß dieser Verkehrsdienst f(cid:129)r jedermann zug(cid:132)ng- lich ist, da er ausschließlich f(cid:129)r nichteurop(cid:132)ische Touristen reserviert ist, die ihre Fahrkarte vor ihrer Ankunft in Europa gebucht und bezahlt haben, und dieser Verkehrsdienst in Europa nicht ange- boten wird. Er kann also nicht als Linienverkehr gem(cid:132)ß Artikel 2 Nummer 1. 1 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 angesehen werden. (9) Die Definition als „Sonderform des Linienver- kehrs“ laut der Begriffsbestimmung gem(cid:132)ß Artikel 2 Nummer 1. 2 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 k(cid:148)nnte unter der Voraussetzung herangezogen werden, daß bestimmte Gruppen von Fahrg(cid:132)sten unter Ausschluß anderer Fahrg(cid:132)ste regelm(cid:132)ßig bef(cid:148)rdert werden und daß die Bezeichnung „nicht- europ(cid:132)ische einer bestimmten Gruppe von Fahrg(cid:132)sten ausreicht. Fahrg(cid:132)ste“ Bildung zur (10) Der Gerichtshof der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften hat in seinem Urteil vom 30. April 1998 in der Rechtssache C-47/97 (Clarke & Sons und Ferne) (1) festgestellt: „Unter dem Begriff ‚bestimmte Gruppe von Fahrg(cid:132)sten‘ im Sinne von Artikel 2 Nummer 2 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 sind Fahrg(cid:132)ste zu verstehen, die den gleichen Status haben. Diese Auslegung ergibt sich aus den Beispielen in Artikel 2 Nummer 1. 2 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92, der Sch(cid:129)ler und Studenten sowie Angeh(cid:148)rige der Streitkr(cid:132)fte nennt. Eine nur vorab gebildete Gruppe von Fahrg(cid:132)sten reicht dagegen hierf(cid:129)r nicht aus (. ) Im Ausgangs- rechtsstreit wird die Bef(cid:148)rderung jeweils f(cid:129)r eine andere Gruppe von Fahrg(cid:132)sten durchgef(cid:129)hrt, deren einzige Gemeinsamkeit darin besteht, daß sie eine Reise bei demselben Veranstalter gebucht haben. Solche Fahrg(cid:132)ste zu derselben, bestimmten Gruppe. “ insbesondere Arbeitnehmer, geh(cid:148)ren folglich nicht (11) Im vorliegenden Fall handelt es sich einerseits um nichteurop(cid:132)ische Fahrg(cid:132)ste, die ihre Reise beim selben Veranstalter gebucht haben, was nicht ausreicht, um einen gemeinsamen Status im Sinn des Europ(cid:132)ischen Gerichtshofs zu begr(cid:129)nden; andererseits f(cid:129)hren diese Fahrg(cid:132)ste die Fahrt nicht (1) Slg. 1998, S. Urteilsgr(cid:129)nde). I-2147 (Randnummern 21, 22 und 23 der regelm(cid:132)ßig durch, wie dies bei bestimmten Gruppen von Fahrg(cid:132)sten wie Studenten, Angeh(cid:148)- rigen der Streitkr(cid:132)fte und Arbeitnehmern der Fall ist, die zwischen ihrem Wohnort und dem Ort ihrer Besch(cid:132)ftigung hin- und herfahren. Im vorlie- genden Fall benutzen die Fahrg(cid:132)ste die Buslinie in eine Richtung und nur einmal im vorgesehenen Zeitraum, halten beliebig f(cid:129)r einige Tage an einem Ort auf der Fahrtroute und nehmen dann den Bus zum n(cid:132)chsten Ort; die Gruppe kann also zu keinem Zeitpunkt als zusammengeh(cid:148)rig betrachtet werden. Unter diesen Umst(cid:132)nden kann dieser Verkehrsdienst nicht als „Sonderform des Linien- verkehrs“ betrachtet werden. (12) Anschließend ist zu untersuchen, ob dieser Verkehrsdienst als Pendelverkehr gem(cid:132)ß Artikel 2 Nummer 2 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 ist der angesehen werden kann. Pendelverkehr Verkehrsdienst, bei dem vorab gebildete Gruppen von Fahrg(cid:132)sten bei mehreren Hin- und R(cid:129)ck- fahrten zu demselben Zielgebiet bef(cid:148)rdert werden. Diese Gruppen, die aus Fahrg(cid:132)sten bestehen, die die Hinfahrt zur(cid:129)ckgelegt haben, werden bei einer sp(cid:132)teren Fahrt zum Ausgangsort zur(cid:129)ckgebracht. demselben Ausgangsgebiet von Unter „Ausgangsgebiet“ und „Zielgebiet“ sind der Ort des Reiseantritts und der Ort des Reiseziels sowie die in einem Umkreis von 50 km gelegenen Orte zu verstehen. Gruppen k(cid:148)nnen außerhalb des Ausgangsgebiets und des Zielgebiets an h(cid:148)chstens drei verschiedenen Stellen aufgenommen bzw. abgesetzt werden. Beim Pendelverkehr ist unter einer vorab gebil- deten Fahrgastgruppe eine Gruppe zu verstehen, f(cid:129)r die eine nach den Vorschriften des Niederlas- sungsstaats verantwortliche Stelle bzw. Person den Abschluß des Vertrages oder die Sammelbeglei- chung der Leistung (cid:129)bernommen hat oder alle Buchungen und die Zahlungen vor der Abfahrt erhalten hat. jeder Fahrgast Der von Atlas Reizen BV vorgeschlagene Verkehrs- dienst erf(cid:129)llt diese Kriterien nicht, da es sich um eine Rundfahrt und nicht um mehrere Hin- und R(cid:129)ckfahrten handelt, da mehr als drei Haltestellen vorgesehen sind, die Zahlung nicht gesammelt erfolgt, seine Reise unabh(cid:132)ngig bucht und bezahlt und da es sich nicht um eine gebildete Fahrgastgruppe handelt. Bei vorab Pendelverkehr mit Unterbringung gem(cid:132)ß Artikel 2 Nummer 2. 2 wird neben der Bef(cid:148)rderungsleistung die Unterbringung am Zielort f(cid:129)r mindestens 80 % der Fahrg(cid:132)ste erbracht, was bei dem betref- fenden Verkehrsdienst nicht der Fall sein kann, da er bestimmte Unterbringungsm(cid:148)glichkeiten an- bietet, die jedoch an verschiedenen Zielorten liegen. Unter diesen Umst(cid:132)nden kann man den Schluß ziehen, daß der von Atlas Reizen BV vorge- schlagene Verkehrsdienst nicht als Pendelverkehr gem(cid:132)ß der Verordnung 684/92 betrachtet werden kann. (EWG) Nr. 6. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 33/23 (13) In der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 ist der Gele- genheitsverkehr als Verkehrsdienst definiert, der weder der Begriffsbestimmung des Linienverkehrs noch der des Pendelverkehrs entspricht. (17) (14) Der von der Gesellschaft Atlas Reizen BV vorge- schlagene Verkehrsdienst kann nicht unter die in Artikel 2 Nummer 3. 1 Buchstabe a) erw(cid:132)hnte Kate- gorie der Rundfahrten fallen, bei denen dasselbe Fahrzeug eine oder mehrere vorab gebildete Fahr- gastgruppen bef(cid:148)rdert. Im vorliegenden Fall sind die Bedingungen f(cid:129)r ein einziges Fahrzeug, das eine Rundfahrt f(cid:129)r eine vorab gebildete Fahrgast- gruppe ausf(cid:129)hrt nicht erf(cid:129)llt, da schon festgestellt wurde, daß jeder Fahrgast seine Etappen und die Aufenthaltsdauer selbst bestimmt. Aus diesen Gr(cid:129)nden f(cid:132)llt er auch nicht in die Kategorie von Verkehrsdiensten, bei denen vorab gebildete Fahr- gastgruppen bef(cid:148)rdert und f(cid:129)r diese Gruppen auch eine Unterbringung bereitgestellt wird, wie in Artikel 2 Nummer 3. 1 Buchstabe b) festgelegt. Er kann auch nicht als Verkehrsdienst bei besonderen Veranstaltungen, wie Seminaren, Konferenzen sowie Sport- und Kulturveranstaltungen gem(cid:132)ß Artikel 2 Nummer 3. 1 Buchstabe c) angesehen werden und ebensowenig als Verkehrsdienst gem(cid:132)ß Artikel 2 Nummer 3. 1 Buchstabe d), d. h. als eine Rundfahrt ohne Aus- und Zusteigem(cid:148)glichkeit oder als ein Verkehrsdienst, der eine Fahrt mit Fahrg(cid:132)sten zu einem bestimmten Zielort und anschließend eine Leerfahrt zum Ausgangspunkt des Fahrzeugs umfaßt oder eine Leerfahrt gefolgt von einer Fahrt mit Fahrg(cid:132)sten. Er f(cid:132)llt jedoch unter die restlichen Verkehrsdienste gem(cid:132)ß Artikel 2 Nummer 3. 1 Buchstabe e), d. h. Verkehrsdienste, die den Kriterien der Buchstaben a) bis d) nicht entsprechen. (15) In Artikel 2 Nummer 3. 3 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 ist außerdem festgelegt, daß „die in dieser Nummer 3 genannten Fahrten die Eigen- schaft des Gelegenheitsverkehrs auch dann nicht verlieren, wenn sie mit einer gewissen H(cid:132)ufigkeit ausgef(cid:129)hrt werden. “ Im vorliegenden Fall garantiert die Gesellschaft Atlas Reizen BV das Halten der Reisebusse an den vorgesehenen Punkten alle zwei Tage. Man kann daraus schließen, daß der von der Gesellschaft Atlas Reizen BV vorgeschlagene Verkehrsdienst als restlicher Gelegenheitsverkehr gem(cid:132)ß Artikel 2 Nummer 3. 1 Buchstabe e) der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 angesehen werden kann. Frankreich hat die Genehmigung mit Schreiben vom 10. April 1998 mit der Begr(cid:129)ndung verwei- gert, daß dieser Antrag einem zuvor von einer anderen niederl(cid:132)ndischen Gesellschaft namens Vermaat’s Autobedrijf B. V. mit Schreiben vom 12. August 1997 eingebrachten Antrag (cid:132)hnlich sei, zu dem die franz(cid:148)sischen Beh(cid:148)rden mit Schreiben vom 10. Oktober 1997 eine ablehnende Stellung- nahme abgegeben haben. Der neue Genehmi- gungsantrag wurde von einem anderen Unter- nehmen, der Gesellschaft Atlas Reizen BV, einge- bracht, und Frankreich kann die (cid:142)hnlichkeit eines Antrags eines anderen Unternehmens nicht als Grund f(cid:129)r eine ablehnende Stellungnahme gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 anf(cid:129)hren. Artikel 7 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 z(cid:132)hlt die Ablehnungsgr(cid:129)nde auf, und diese Aufz(cid:132)hlung muß restriktiv ausgelegt werden, um Rechtssicher- heit zu garantieren. Das Argument Frankreichs kann nicht als Grund f(cid:129)r die ablehnende Haltung gem(cid:132)ß Verordnung (EWG) Nr. 684/92 betrachtet werden. ablehnende sollte Haltung nochmals (cid:129)berdenken, die von Frankreich erw(cid:132)hnten Gr(cid:129)nde in Betracht gezogen werden. Frankreich seine (18) Italien hat der Genehmigung unter der Bedingung zugestimmt, daß es keine Bef(cid:148)rderung zwischen zwei oder mehr St(cid:132)dten auf italienischem Hoheits- gebiet geben darf, und dies damit begr(cid:129)ndet, daß es sich hier um eine nicht genehmigte Kabotage gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 2454/92 handelt, was einer Ablehnung der Genehmigung gleichkam. Dieser Vorbehalt kann insoferne nicht in Rechnung gestellt werden, als die Kabotage f(cid:129)r alle Gelegenheitsverkehrsdienste ab dem 1. Januar 1996 liberalisiert wurde. (19) Die betroffenen Mitgliedstaaten wurden am 28. Oktober 1998 geh(cid:148)rt. Aus dieser Anh(cid:148)rung geht hervor, daß die Mehrheit der betroffenen Mitglied- staaten den von der Kommission vorgelegten Entwurf einer Entscheidung unterst(cid:129)tzt, einschließ- lich der Definition „restlicher Gelegenheitsver- kehr“. Frankreich spricht sich jedoch gegen die Definition aus. Außerdem k(cid:148)nnen die auf dem Hoheitsgebiet eines Mitgliedstaats durchgef(cid:129)hrten Reiseabschnitte nach Ansicht mehrerer Mitgliedstaaten als Kabo- tage gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 2454/92 angesehen werden. „Gelegenheitsverkehrsdienst“ (16) Am Ende von Artikel 4 Absatz 4 derselben Verord- nung wird festgelegt, daß die (cid:129)brigen Verkehrs- dienste im Gelegenheitsverkehr genehmigungs- pflichtig sind. Die Gr(cid:129)nde f(cid:129)r die Ablehnung einer solchen Genehmigung sind dieselben wie f(cid:129)r die Ablehnung einer Genehmigung f(cid:129)r Linienverkehr. Diese Ablehnungsgr(cid:129)nde sind in Artikel 7 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 684/92 aufgez(cid:132)hlt. Folglich muß gepr(cid:129)ft werden, ob die von Frank- reich und Italien angef(cid:129)hrten Gr(cid:129)nde f(cid:129)r die Ablehnung der Genehmigung gerechtfertigt sind. (20) Die seit dem 11. Dezember 1998 anwendbaren mit der Verordnung (EG) Nr. 11/98 eingef(cid:129)hrten (cid:142)nderungen haben keinen Einfluß auf die darge- legte Einstufung des von der Gesellschaft Atlas Reizen BV durchgef(cid:129)hrten Dienstes als restlicher Gelegenheitsverkehr. Die neuen Vorschriften (cid:132)ndern allerdings den Marktzugang f(cid:129)r diesen Dienstleistungstyp, da die Gelegenheitsverkehre nun in einer Gruppe zusammengefaßt werden und gem(cid:132)ß dem ge(cid:132)nderten Artikel 4 Absatz 1 nicht mehr genehmigungspflichtig sind — L 33/24 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 6. 2. 1999 HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 3 Artikel 1 Diese Entscheidung ist gerichtet an: Der von der Gesellschaft Atlas Reizen BV mit Sitz in erbrachte Verkehrsdienst Heemskerk, Niederlande, zwischen Belgien, D(cid:132)nemark, Deutschland, Spanien, Frankreich, Italien, den Niederlanden, (cid:153)sterreich und dem Vereinigten K(cid:148)nigreich ist ein restlicher Gelegen- heitsverkehr im Sinne von Artikel 2 Nummer 3. 1 Buch- stabe e) der Verordnung (EWG) Nr. 684/92. Seit Anwend- barkeit der Bestimmungen der Verordnung (EG) Nr. 11/ 98, mit der die Verordnung (EWG) Nr. 684/92 ge(cid:132)ndert wurde, ist dieser Dienst nicht mehr genehmigungs- pflichtig. Artikel 2 Diese Entscheidung wird dreißig Tage nach ihrer Bekanntgabe an die beteiligten Mitgliedstaaten wirksam. Das K(cid:148)nigreich Belgien, das K(cid:148)nigreich D(cid:132)nemark, die Bundesrepublik Deutschland, das K(cid:148)nigreich Spanien, die Franz(cid:148)sische Republik, die Italienische Republik, das K(cid:148)nigreich der Niederlande, die Republik (cid:153)sterreich und das Vereinigte K(cid:148)nigreich. Br(cid:129)ssel, den 25. Januar 1999 F(cid:129)r die Kommission Neil KINNOCK Mitglied der Kommission