title: Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till reglemente utfärdat av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om typgodkännande av strålkastare för motorfordon med symmetriskt halvljus eller helljus, eller båda samtidigt, utrustade med glödlampor

eurovoc_concepts:
Ecosoc
approximation of laws
motor vehicle
technical regulations
vehicle parts

text: C 32/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 2. 1999 F‰rslag till r¿dets beslut om Europeiska gemenskapens st¿ndpunkt ang¿ende utkastet till regle(cid:220) mente utf…rdat av F‰renta nationernas ekonomiska kommission f‰r Europa om typgodk…nnande av str¿lkastare f‰r motorfordon med symmetriskt halvljus eller helljus, eller b¿da samtidigt, utrustade med gl‰dlampor (1999/C 32/11) KOM(1998) 798 slutlig - 98/0363(AVC) Framlagt av kommissionen den 7 januari 1999) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F‰rdraget om uppr…ttandet av Euro(cid:220) peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f‰rslag, med beaktande av Europaparlamentets godk…nnande, med beaktande av r¿dets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 om Europeiska gemenskapens anslut(cid:220) ning av F‰renta nationernas ekonomiska kommission f‰r Europas ‰verenskommelse om antagande av enhetliga tekniska f‰reskrifter f‰r hjulf‰rsedda fordon och f‰r ut(cid:220) rustning och delar som kan monteras eller anv…ndas p¿ hjulf‰rsett fordon samt om villkoren f‰r ‰msesidigt er(cid:220) k…nnande av typgodk…nnande utf…rdade p¿ grundval av dessa f‰reskrifter(cid:216)(˛), s…rskilt andra strecksatsen i artikel 4. 2 i denna, och av f‰ljande sk…l: (1)(cid:217)D¿ ett utkast till reglemente fr¿n FN:s ekonomiska kommission f‰r Europa, vilket skall bifogas den revi(cid:220) derade ‰verenskommelsen av ¿r 1958, ‰verl…mnas f‰r omr‰stning till den f‰rvaltningskommitt~ som uppr…ttas enligt artikel 1. 2 i n…mnda ‰verenskom(cid:220) melse, m¿ste r¿det godk…nna detta utkast innan ge(cid:220) menskapen kan r‰sta om att ett s¿dant utkast till reglemente skall antas. (˛)(cid:217)EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 78. (2)(cid:217)Genom utkastet till relgemente om typgodk…nnande av str¿lkastare f‰r motorfordon med symmetriskt halvljus eller helljus eller b¿da samtidigt, utrustade med gl‰dlampor, kommer de tekniska handelshinder i fr¿ga om motorfordon som finnas mellan avtalspar(cid:220) terna att avskaffas n…r det g…ller str¿lkastare f‰r mo(cid:220) torfordon med symmetriskt halvljus eller helljus eller b¿da samtidigt, utrustade med gl‰dlampor. Genom enhetliga f‰reskrifter i n…mnda reglemente kommer en h‰g s…kerhets(cid:220) och milj‰skyddsniv¿ att s…kerst…l(cid:220) las. (3)(cid:217)Detta reglemente kommer att integreras i systemet f‰r godk…nnande av fordon och kommer s¿ledes att komplettera den g…llande lagstiftningen i gemenska(cid:220) pen. H´RIGENOM FˆRESKRIVS FˆLJANDE. Enda artikel Europeiska gemenskapen skall avge ett positivt yttrande om det utkast till reglemente fr¿n FN:s ekonomiska kommission f‰r Europa om typgodk…nnande av str¿lkas(cid:220) tare f‰r motorfordon med symmetriskt halvljus eller hel(cid:220) ljus eller b¿da samtidigt, utrustade med gl‰dlampor, vilka anges i dokument TRANS/WP. 29/1998/42, vid omr‰stningen i f‰rvaltningskommitt~n den 10 mars 1999, i samband med det 117:e m‰tet i arbetsgruppen f‰r for(cid:220) donskonstruktion inom FN:s ekonomiska kommission f‰r Europa, eller, i f‰rekommande fall, n…r dokumentet l…ggs fram f‰r omr‰stning vid ett senare tillf…lle


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 6/1999 af 6. januar 1999 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 7. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 3/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 6/1999 af 6. januar 1999 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1785/81 af 30. juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1148/ 98 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1422/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestem- melser for import af melasse inden for sektoren for sukker og om ændring af forordning (EØF) nr. 785/68 (3), særlig artikel 1, stk. 2 og artikel 3, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 1422/95 fastsættes, at cif-prisen ved import af melasse, i det følgende benævnt »den repræsen- tative pris«, fastsættes i overensstemmelse med Kommis- sionens forordning (EØF) nr. 785/68 (4); denne pris fast- sættes for den standardkvalitet, der er defineret i artikel 1 i nævnte forordning; den repræsentative pris for melasse beregnes for et EF- grænseovergangssted, som er Amsterdam; denne pris skal beregnes på grundlag af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet, som konstateres på grundlag af note- ringer eller priser på dette marked, der er justeret under hensyntagen til eventuelle kvalitetsforskelle i forhold til standardkvaliteten; standardkvaliteten for melasse blev defineret ved forordning (EØF) nr. 785/68; ved konstateringen af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet skal der tages hensyn til samtlige oplys- ninger om tilbud på verdensmarkedet, om konstaterede priser på vigtige markeder i tredjelande samt om købe- kontrakter indgået i den internationale samhandel, som (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 159 af 3. 6. 1998, s. 38. (3) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 12. (4) EFT L 145 af 27. 6. 1968, s. 12. Kommissionen har fået kendskab til enten gennem medlemsstaterne eller på eget initiativ; ved denne konsta- tering kan et gennemsnit af flere priser lægges til grund i henhold til artikel 7 i forordning (EØF) nr. 785/68 på betingelse af, at dette gennemsnit kan anses som repræ- sentativt for markedets faktiske tendens; der skal ikke tages hensyn til oplysningerne, når det ikke drejer sig om produkter af sund og sædvanlig handelskva- litet, eller når den i tilbuddet nævnte pris kun vedrører en ringe mængde, der ikke er repræsentativ for markedet; der skal heller ikke tages hensyn til tilbudspriser, som ikke kan anses for repræsentative for markedets faktiske ud- vikling; for at opnå sammenlignelige oplysninger vedrørende melasse af standardkvalitet skal priserne alt efter kvali- teten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes i det omfang, der følger af anvendelsen af artikel 6 i forordning (EØF) nr. 785/68; undtagelsesvis kan en repræsentativ pris i et begrænset tidsrum opretholdes på uændret niveau, når den tilbuds- pris, der har tjent som grundlag for den foregående konstatering af den repræsentative pris, ikke er kommet til Kommissionens kendskab, og de foreliggende tilbuds- priser, som ikke synes at være tilstrækkeligt repræsenta- tive for markedets faktiske tendens, ville føre til pludse- lige og væsentlige ændringer i den repræsentative pris; når der eksisterer en forskel mellem udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1422/95; såfremt importtolden suspenderes i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, bør der fastsættes særlige beløb for denne told; anvendelse af disse bestemmelser giver anledning til at fastsætte de repræsentative priser og tillægsimporttolden for de pågældende produkter som anført til nærværende forordning; i bilaget L 3/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 1. 1999 de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De repræsentative priser og tillægstolden ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1422/95 omhandlede produkter fastsættes som angivet i bilaget. Denne forordning træder i kraft den 7. januar 1999. Artikel 2 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 6. januar 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen BILAG til forordning om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KN-kode Repræsentativ pris i EUR pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Told, i EUR der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,19 7,04 0,28 0,10 — — (1) Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68, som ændret. (2) Dette beløb erstatter i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95 toldsatsen i den fælles toldtarif fastsat for disse produkter


title: 1999/44/CE: Decisión de la Comisión de 6 de enero de 1999 de conformidad con el Reglamento (CE) nº 3286/94 del Consejo relativa al régimen brasileño de licencias de importación aplicable a las chapas de acero [notificada con el número C(1998) 4468]

eurovoc_concepts:
Brazil
complaint to the Commission
import
international trade
market protection
sheet

formats: html pdf print

text: L 14/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 1. 1999 DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 6 de enero de 1999 de conformidad con el Reglamento (CE) no 3286/94 del Consejo relativa al r(cid:130)gimen brasile(cid:157)o de licencias de importaci(cid:155)n aplicable a las chapas de acero [notificada con el n(cid:156)mero C(1998) 4468] (1999/44/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3286/94 del Consejo, de 22 de diciembre de 1994, por el que se establecen los proce- dimientos comunitarios en el (cid:145)mbito de la pol(cid:146)tica comercial com(cid:156)n con objeto de asegurar el ejercicio de los derechos de la Comunidad en virtud de las normas comerciales internacionales, particularmente las estable- cidas bajo los auspicios de la Organizaci(cid:155)n Mundial del Comercio (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 356/95 (2), y, en particular, sus ar- t(cid:146)culos 11 y 14, Previa consulta al Comit(cid:130) consultivo, Considerando lo siguiente: (1) (2) A. Antecedentes del procedimiento El 30 de abril de 1997 Eurofer (asociaci(cid:155)n europea de la siderurgia) present(cid:155) una denuncia de confor- midad con el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3286/94 (en lo sucesivo denominado «el Regla- mento»), en nombre de sus miembros, es decir, las federaciones nacionales y las empresas individuales establecidas en doce de los quince Estados miem- bros de la Uni(cid:155)n Europea, que representan m(cid:145)s del 90 % de la producci(cid:155)n de acero bruto de la Comu- nidad Europea del Carb(cid:155)n y del Acero. El denunciante alega que las importaciones de productos planos de acero inoxidable en Brasil estaban sujetas a un sistema de concesi(cid:155)n de licen- cias no autom(cid:145)ticas. Seg(cid:156)n (cid:130)l, la pr(cid:145)ctica de las autoridades brasile(cid:157)as encargadas de expedir las licencias de importaci(cid:155)n cambi(cid:155) en mayo de 1996 de manera que las licencias s(cid:155)lo se conced(cid:146)an cuando el plazo de pago previsto para las mercan- c(cid:146)as que se importaban no sobrepasaba 30 d(cid:146)as. El denunciante se(cid:157)ala que las autoridades brasile(cid:157)as no notificaron este cambio ni explicaron el funda- mento jur(cid:146)dico que justificaba la desestimaci(cid:155)n de las solicitudes de licencias presentadas por importa- dores de productos comunitarios, y que tal cambio, al parecer, emanaba de directrices internas de la Administraci(cid:155)n brasile(cid:157)a. (3) Seg(cid:156)n el denunciante, la aplicaci(cid:155)n de la nueva condici(cid:155)n relativa al plazo de financiaci(cid:155)n se afianz(cid:155) progresivamente en noviembre de 1996, (1) DO L 349 de 31. 12. 1994, p. 71. (2) DO L 41 de 23. 2. 1995, p. 3. (4) (5) (6) (7) cuando se empez(cid:155) a exigir a los importadores de productos de acero un compromiso escrito de respeto del plazo, y de nuevo en enero de 1997 cuando empez(cid:155) a funcionar un nuevo sistema de control informatizado para la expedici(cid:155)n de licen- cias de importaci(cid:155)n (Siscomex). Por (cid:156)ltimo, el denunciante indica que el 25 de marzo de 1997 mediante la Medida Provis(cid:155)ria no 1569, tomada por el Presidente de Brasil y apli- cada por el Banco de Brasil mediante la Circular no 2747, aprobada tambi(cid:130)n el 25 de marzo, fue apro- bado un nuevo r(cid:130)gimen general aplicable a los contratos de cambio para el pago de importaciones (que los exige un acuerdo anticipado sobre contratos relativos a las importaciones cuyo plazo de pago es inferior a 360 d(cid:146)as). Eurofer sostiene que esta legislaci(cid:155)n no reemplazaba las normas espec(cid:146)- ficas aplicables a la concesi(cid:155)n de importaci(cid:155)n para los productos sider(cid:156)rgicos, sino que permit(cid:146)a a las aplicar de manera m(cid:145)s autoridades brasile(cid:157)as estricta y efectiva las medidas relativas a estos productos. El denunciante declara que las pr(cid:145)cticas brasile(cid:157)as mencionadas constituyen un obst(cid:145)culo al comercio en el sentido del apartado 1 del art(cid:146)culo 2 del Reglamento, puesto que infringen los compromisos internacionales suscritos por Brasil en el marco de la Organizaci(cid:155)n Mundial del Comercio (OMC), y que este obst(cid:145)culo est(cid:145) produciendo efectos comer- ciales perjudiciales al denunciante. En particular, el denunciante argumenta que el r(cid:130)gimen brasile(cid:157)o de concesi(cid:155)n de licencias de importaci(cid:155)n aplicable a los productos sider(cid:156)rgicos viola el art(cid:146)culo XI, el apartado 4 del art(cid:146)culo III y el art(cid:146)culo X del GATT de 1994, as(cid:146) como el apar- tado 4 del art(cid:146)culo 1, el apartado 3 del art(cid:146)culo 3, el art(cid:146)culo 5 y el apartado 9 del art(cid:146)culo 1 del Acuerdo sobre Procedimientos para el Tr(cid:145)mite de Licencias de Importaci(cid:155)n. Por lo que se refiere a los efectos comerciales perju- diciales, el denunciante declara que las actividades de los exportadores y productores comunitarios sufrieron perjuicios importantes. Como conse- cuencia de la introducci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de conce- si(cid:155)n de licencias de exportaci(cid:155)n en cuesti(cid:155)n, se retuvieron mercanc(cid:146)as en el puerto de entrada, lo importantes. que acarre(cid:155) costes suplementarios 19. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 14/33 Adem(cid:145)s, la supresi(cid:155)n de las condiciones de pago habituales a 180 d(cid:146)as supuso que los importadores no estuviesen en condiciones de comprar mercan- c(cid:146)as a menos que el productor o exportador acep- tara hacerse cargo de los costes derivados de la prolongaci(cid:155)n del plazo de pago, lo cual aumentaba las cargas financieras del productor o exportador, haciendo que sus ventas no fuesen rentables. La incertidumbre producida por este r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n tuvo como consecuencia que los clientes retrasasen sus pedidos o renunciasen a hacerlos, en detrimento de la industria de la Comu- nidad. A primera vista la denuncia conten(cid:146)a pruebas sufi- cientes para justificar la apertura de un procedi- miento comunitario de examen con arreglo al ar- t(cid:146)culo 8 del Reglamento. Por consiguiente, la Comisi(cid:155)n abri(cid:155) un procedimiento (1) de examen el 27 de junio de 1997. (12) B. Respuesta del Gobierno brasile(cid:157)o sobre la exigencia de respetar el plazo de pago de 30 d(cid:146)as para la concesi(cid:155)n de licencias no autom(cid:145)ticas (13) (8) (9) Tras la apertura de la investigaci(cid:155)n, las autoridades brasile(cid:157)as, en respuesta al cuestionario que se les envi(cid:155), comunicaron a los servicios de la Comisi(cid:155)n que la lista de los productos sujetos a la concesi(cid:155)n de licencias de importaci(cid:155)n no autom(cid:145)ticas ser(cid:146)a modificada en breve para excluir a los clasificados en los c(cid:155)digos de la NC 7219 y 7220, que figu- raban en la denuncia presentada con arreglo al Reglamento (CE) no 3286/94. Lo confirmaron el 25 de agosto de 1997 transmitiendo una copia de la medida tomada a tal efecto [Comunicado no 23 del Departamento de Opera(cid:135)(cid:210)es de Com(cid:130)rcio Exterior (DECEX), de 11 de agosto de 1997, publicado el 13 de agosto, y que entraba en vigor la fecha de su publicaci(cid:155)n]. Las autoridades brasile(cid:157)as precisaron la confirmaci(cid:155)n el 11 de diciembre de 1997, expli- cando que los productos en cuesti(cid:155)n est(cid:145)n en la actualidad sujetos al sistema de concesi(cid:155)n de licen- cias de importaci(cid:155)n autom(cid:145)ticas y que la concesi(cid:155)n de tales licencias no implica normas de pago espe- ciales. (10) El hecho de que se eliminen de la lista los productos sujetos a un sistema de licencias no auto- m(cid:145)ticas era esencial, puesto que (cid:130)ste es el (cid:156)nico procedimiento administrativo concreto para que se aplique la obligaci(cid:155)n de respetar el plazo de pago espec(cid:146)fico de 30 d(cid:146)as. El denunciante s(cid:155)lo hab(cid:146)a aportado pruebas escritas para demostrar la exis- tencia de esta obligaci(cid:155)n en forma de decisiones en las que se denegaba la concesi(cid:155)n de licencias de importaci(cid:155)n no autom(cid:145)ticas. (11) En estas circunstancias, puede considerarse que la eliminaci(cid:155)n de los productos mencionados en la denuncia de la lista de los productos sujetos al r(cid:130)gimen de licencias de importaci(cid:155)n autom(cid:145)ticas significa la eliminaci(cid:155)n del obst(cid:145)culo al comercio alegado en la denuncia en realaci(cid:155)n con la exigencia de un plazo de pago espec(cid:146)fico. C. Legislaci(cid:155)n brasile(cid:157)a sobre el r(cid:130)gimen general de los contratos de cambio para el pago de importaciones La legislaci(cid:155)n brasile(cid:157)a relativa al r(cid:130)gimen general aplicable a los contratos de cambio para el pago de importaciones, adoptada el 25 de marzo de 1997, establece que los importadores tienen la obligaci(cid:155)n de contratar las operaciones de cambio en un banco local, dentro de un plazo determinado que depende del plazo de pago de los productos en cuesti(cid:155)n, siempre que (cid:130)ste sea inferior a 360 d(cid:146)as. Ello significa que los importadores deben efectuar un dep(cid:155)sito en el banco correspondiente hasta el momento del pago de las facturas, o abonar una prima por el contrato de cambio a un banco local. Seg(cid:156)n las autoridades brasile(cid:157)as, ni la concesi(cid:155)n de las licencias de importaci(cid:155)n ni el despacho de las mercanc(cid:146)as dependen de que se respete este r(cid:130)gimen. Su incumplimiento tendr(cid:146)a como conse- cuencia la imposici(cid:155)n de una multa por el Banco Central de Brasil. Con vistas a clarificar su (cid:145)mbito y sus efectos y a determinar su compatibilidad con las normas del comercio internacional, la Comisi(cid:155)n ha seguido estrechamente esta legislaci(cid:155)n desde su adopci(cid:155)n. En este contexto, la Comunidad Europea a nivel multilateral ha mediante la solicitud, en enero de 1998, de la cele- braci(cid:155)n de consultas de conformidad con las dispo- siciones de la OMC correspondientes. actuaciones iniciado D. Evoluci(cid:155)n reciente comerciales (14) Desde 1996, las autoridades brasile(cid:157)as parece que tienen tendencia a aplicar de una manera poco transparente medidas con efectos restrictivos sobre sectores sensibles concretos, y tambi(cid:130)n a adoptar medidas legislativas horizontales que como m(cid:146)nimo tienen el potential de afectar negativamente a las importaciones. El creciente n(cid:156)mero de procedimientos de examen iniciados o pendientes con arreglo al Reglamento (CE) no 3286/94, como consecuencia de las denuncias de esta exportadores tendencia. claramente europeos, indica (15) En particular, el 27 de febrero de 1998 (2), tras una denuncia presentada por Febeltex, la asociaci(cid:155)n de la Comisi(cid:155)n inici(cid:155) un la industria textil belga, (1) DO C 197 de 27. 6. 1997, p. 2. (2) DO C 63 de 27. 2. 1998, p. 2. L 14/34 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 1. 1999 procedimiento de examen con arreglo al Regla- mento. Este procedimiento se refiere al sistema de licencias de importaci(cid:155)n no autom(cid:145)ticas y la manera en que se aplica el sistema mediante, prin- cipalmente, la imposici(cid:155)n de condiciones de pago y de precios m(cid:146)nimos a la importaci(cid:155)n. (16) A pesar de que el procedimiento mencionado se refiere a los efectos del sistema sobre determinados productos textiles, cubre no obstante una pr(cid:145)ctica similar a la tratada en la presente Decisi(cid:155)n. Por consiguiente, la Comisi(cid:155)n, a pesar de la conclusi(cid:155)n del procedimiento, seguir(cid:145) vigilando el r(cid:130)gimen de licencias de importaci(cid:155)n efectivamente aplicado en Brasil a las chapas de acero. E. Recomendaci(cid:155)n (17) Es conveniente, en consecuencia, dar por concluido el procedimiento de examen relativo al r(cid:130)gimen brasile(cid:157)o de licencias de importaci(cid:155)n aplicable a las chapas de acero, DECIDE: Art(cid:146)culo 1 Queda concluido el procedimiento de examen abierto el 27 de junio de 1997 relativo al r(cid:130)gimen brasile(cid:157)o de licencias de importaci(cid:155)n aplicable a las chapas de acero. Art(cid:146)culo 2 La presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) aplicable a partir de la fecha de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Hecho en Bruselas, el 6 de enero de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Leon BRITTAN Vicepresidente


title: De Europese Unie als uitgever 1998 : Uittreksel uit de catalogi der publicaties.

eurovoc_concepts:
EU publication
catalogue


title: 1999/71/CE: Decisione della Commissione del 6 gennaio 1999 che accetta gli impegni offerti in relazione al procedimento antidumping concernente le importazioni di pannelli duri (hardboard) originari di Bulgaria, Estonia, Lettonia, Lituania e Polonia e che chiude il procedimento senza adottare misure rispetto a tali importazioni originarie del Brasile [notificata con il numero C(1998) 4533]

eurovoc_concepts:
Brazil
Central and Eastern Europe
anti-dumping legislation
building slab
import
originating product

text: 29. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 22/71 COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 6 gennaio 1999 impegni offerti che accetta gli in relazione al procedimento antidumping concernente le importazioni di pannelli duri (hardboard) originari di Bulgaria, Estonia, Lettonia, Lituania e Polonia e che chiude il procedimento senza adottare misure rispetto a tali importazioni originarie del Brasile [notificata con il numero C(1998) 4533] (1999/71/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunit(cid:133) europea (1), modificato dal regolamento (CE) n. 905/98 (2), in particolare l’articolo 8, para- grafo 1, e l’articolo 9, paragrafo 2, sentito il comitato consultivo, considerando quanto segue: (1) (2) (3) Con il regolamento (CE) n. 1742/98 (3) la Commissione ha istituito un dazio anti- dumping provvisorio sulle importazioni di pannelli duri (hardboard) originari di Brasile, Bulgaria, Estonia, Lettonia, Lituania, Polonia e Russia ed ha accettato provvi- soriamente gli impegni proposti da alcuni esportatori in relazione a tali importa- zioni, ad eccezione della Russia. A seguito dell’approvazione delle misure antidumping provvisorie, conformemente all’articolo 8, paragrafo 6, del regolamento (CE) n. 384/96 (in appresso denominato «il regolamento di base»), la Commissione ha proseguito l’inchiesta sul dumping, il pregiudizio e l’interesse della Comunit(cid:133). Le risultanze e le conclusioni definitive dell’inchiesta sono precisate nel regolamento n. 194/1999 del Consiglio che isti- tuisce dazi definitivi. (4). Sulla base delle risultanze definitive dell’inchiesta, si (cid:138) concluso che il pregiudizio subito dall’industria comunitaria non (cid:138) stato causato dalle importazioni di pannelli rigidi originari del Brasile, che il procedimento deve essere chiuso senza l’adozione di misure di difesa nei confronti di tale paese e che gli impegni, provvisoriamente accettati, dei produttori esportatori del Brasile devono essere considerati caduchi ai sensi dell’articolo 8, paragrafo 6, del regolamento di base. (1) GU L 56 del 6. 3. 1996, pag. 1. (2) GU L 128 del 30. 4. 1998, pag. 18. (3) GU L 218 del 6. 8. 1998, pag. 16. (4) Vedi pagina 16 della presente Gazzetta ufficiale. L 22/72 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 29. 1. 1999 (4) (5) (6) (7) (8) L’inchiesta ha confermato le risultanze provvisorie in materia di dumping pregiudi- zievole relativo alle importazioni provenienti da Bulgaria, Estonia, Lettonia, Lituania, Polonia e Russia. La Commissione ritiene che gli impegni di prezzo offerti dai produtttori esportatori e provvisoriamente accettati nel regolamento (CE) n. 1742/98 della Commissione costituiscano un’efficace misura per l’eliminazione del pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping, poich(cid:130) tali prezzi sono tali da eliminare gli effetti pregiudizievoli del dumping, coprono unicamente le importazioni di un ridotto numero di prodotti e soltanto fino ad un determinato limite quantitativo. Effettiva- mente, senza queste tre condizioni non sarebbe possibile esercitare un controllo efficace e le societ(cid:133) sarebbero incoraggiate ad aggirare le disposizioni adottate dichiarando come coperti dall’impegno taluni tipi di prodotto che in realt(cid:133) non lo sono. Conformemente alle disposizioni previste negli impegni, i prezzi minimi ivi conte- nuti sono stati modificati in linea con le risultanze definitive dell’inchiesta. Essendo stata informata degli elementi e delle considerazioni principali in base ai quali la Commissione ha ritenuto di accettare gli impegni, l’industra comunitaria non ha sollevato obiezioni all’accettazione degli impegni proposti. In caso di infrazione o di ritiro dell’impegno pu(cid:149) essere imposto un dazio antidum- ping definitivo conformemente all’articolo 8, paragrafi 9 e 10, del regolamento di base, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 1. Gli impegni offerti dai produttori sottoelencati nel quadro dei procedimenti antidum- ping concernenti le importazioni nella Comunit(cid:133) di pannelli rigidi originari della Bulgaria, dell’Estonia, della Lettonia, della Lituania e della Polonia sono accettati. Paese Societ(cid:133) Bulgaria Fazerles AD Estonia Lettonia Lituania Polonia Lessoplast AD AS Repo Vabrikud AS «Bolder(cid:131)ja» JSC Grigiskes Alpex-Karlino SA Czarna Woda Zakłady Płyt Pils´niowych Ekopłyta SA Zakłady Płyt Pils´niowych SA, Przemysl Koniecpolskie Zakłady Płyt Pils´niowych SA Zakłady Płyt Pils´niowych SA w Krosnie Odrzanskim Codice addizionale Taric 8496 8497 8498 8499 8510 8511 8600 8513 8545 8546 8547 Le inchieste relative ai procedimenti antidumping di cui al paragrafo 1 sono chiuse 2. nei confronti delle societ(cid:133) citate in detto paragrafo. Il procedimento concernente le importazioni di pannelli duri originari del Brasile (cid:138) chiuso senza l’adozione di misure di difesa. Articolo 2 29. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 22/73 La presente decisione entra in vigore il giorno successivo a quello della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Articolo 3 Fatto a Bruxelles, il 6 gennaio 1999. Per la Commissione Leon BRITTAN Vicepresidente


title: Commission Regulation (EC) No 11/1999 of 6 January 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 7. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 3/11 COMMISSION REGULATION (EC) No 11/1999 of 6 January 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/ 94 of 21 December 1994 on detailed rules for the applica- the import arrangements for fruit and veget- tion of ables (1), as last amended by Regulation (EC) No 1498/ 98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3813/92 of 28 December 1992 on the unit of account and the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy (3), as last amended by Regu- lation (EC) No 150/95 (4), and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilat- eral trade negotiations, the criteria whereby the Commis- sion fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipu- lated in the Annex thereto; Whereas, in compliance with the above criteria, the stand- ard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 7 January 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 6 January 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. (3) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (4) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. L 3/12 EN Official Journal of the European Communities 7. 1. 1999 to the Commission Regulation of 6 January 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Third country code (1) Standard import value (EUR/100 kg) 052 204 999 052 999 052 204 220 999 052 204 999 052 464 999 052 600 999 052 060 400 404 728 999 052 064 400 720 728 999 89,5 72,5 81,0 79,3 79,3 36,0 33,0 38,6 35,9 38,6 53,4 46,0 52,4 76,5 64,5 51,8 92,9 72,4 59,6 26,7 81,2 90,3 101,0 71,8 135,9 50,2 89,7 66,2 149,0 98,2 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19). Code ‘999' stands for ‘of other origin'


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta Bulgariasta, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta ja Venäjältä peräisin olevan kovalevyn tuonnissa ja väliaikaisten tullien lopullisesta kantamisesta

eurovoc_concepts:
Brazil
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
building slab
wood fibre

text: ft^ft ft ft ft ft ft ft ft^ft EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 06. 01. 1999 KOM( 1998) 805 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta Bulgariasta, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta ja Venäjältä peräisin olevan kovalevyn tuonnissa ja väliaikaisten tullien lopullisesta kantamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Komissio ilmoitti 7. marraskuuta 1997 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (EYVL C 336, s. 2) aloittavansa polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koski Brasiliasta, Bulgariasta, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta ja Venäjältä peräisin olevan kovanlevyn tuontia. Vahingollisen polkumyynnin olemassaolo osoitettiin, ja väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön 6. elokuuta 1998 annetulla asetuksella (EY) N:o 1742/98. Tässä vaiheessa kaikki vientiä harjoittavat tuottajat, venäläisiä tuottajia lukuun ottamatta, esittivät hintasitoumuksia. Ne sitoutuivat siihen, että ne myivät tiettyjä tuotetyyppejä yhteisöön suuntautuvaan vientiin ennalta määritettyyn ja arvon perusteella kannettavasta polkumyyntitullista vapautettuun vuosittaiseen määrään saakka hinnoilla, jotka poistavat polkumyynnin vahingolliset vaikutukset. Määriin, jotka ylittivät ennalta vahvistetun katon, sovellettaisiin väliaikaista arvon perusteella kannettavaa polkumyyntitullia. Komissio, joka piti järjestelyä toimintakelpoisena ja helposti valvottavana, hyväksyi sitoumukset. Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen kaikille asianosaisille osapuolille annettiin mahdollisuus pyytää kuulemista ja esittää lisähuomautuksia. Lopullisia toteamuksia varten komissio teki osapuolten esitysten perusteella joitakin muutoksia analyysiinsa. Merkittävä muutos oli, että Brasiliasta tulevan tuonnin vaikutuksia ei enää tarkastella kumulatiivisesti. v Lopullisten, kaikkiin muihin kyseisiin maihin paitsi Brasiliaan pätevien toteamusten mukaan polkumyyntiä oli ollut ja siitä oli aiheutunut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Brasiliasta tulevan tuonnin ei todettu olevan syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Komissio ehdottaa tämän vuoksi, että menettely saatetaan päätökseen Brasilian osalta. Muista kyseisistä maista tulevan tuonnin sen sijaan todettiin aiheuttaneen merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tutkimus, jossa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät edut ja erityisesti käyttävän teollisuuden edut, osoitti lisäksi, että lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden toteuttaminen on yhteisön edun mukaista. Koska venäläisiä tuottajia lukuun ottamatta kaikki vientiä harjoittavat tuottajat esittivät sitoumuksia väliaikaisessa vaiheessa, ehdotetaan, että sitoumukset säilytetään voimassa ja että niissä otetaan huomioon lopullisesta analyysista mahdollisesti aiheutuvat muutokset. Sitoumusten muutoksista julkaistaan erillinen komission päätös samana päivänä kuin annetaan neuvoston asetus lopullisista polkumyyntitoimenpiteistä. Koska menettely saatetaan päätökseen Brasiliasta tulevan tuonnin osalta, brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät sitoumukset raukeavat. 3 Komissio ehdottaa edeltävän perusteella ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan mukaisesti, että neuvosto hyväksyy lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen Bulgariasta, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta ja Venäjältä peräisin olevan kovalevyn tuonnissa ja päättää menettelyn Brasilian osalta ilman toimenpiteitä. Seuraavassa taulukossa esitetään ehdotetut tullien tasot: Maa Yritys Tulli (%) Taric-Iisakoodi Bulgaria Viro Latvia Liettua Puola Venajii Fazerles AD Muut yritykset Kaikki yritykset Kaikki yritykset Kaikki yritykset Alpex-Karlino S. A. EkopJyta S. A. Zaklady Pryt Pilsniovvych S. A. , Przemysl Koniecpolskie Zaklady Pryt Pilsniovvych S. A Zaklady Pryt Pilsniovvych S. A w Krosnie Odrzanskim Muut yritykset Kaikki yritykset 7,1 7,2 6,0 4,7 11,4 22,4 7,0 9,1 11,4 11,0 34,8 30,6 8461 8900 - - - 8479 8480 8481 8494 8495 8900 - S NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta Bulgariasta, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta ja Venäjältä peräisin olevan kovalevyn tuonnissa ja väliaikaisten tullien lopullisesta kantamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/961 ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa- antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: 1 EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). iT A. YLEISTA 1. Väliaikaiset toimenpiteet (1) Väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön 6. elokuuta 1998 annetulla asetuksella (EY) N:o 1742/982 (jäljempänä Väliaikainen asetus*). Venäläisiä tuottajia lukuun ottamatta yhteistyöhön osallistuneet vientiä harjoittajat tuottajat esittivät sitoumuksia, jotka myös hyväksyttiin. 2. Myöhempi menettely (2) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen tietyt kyseisen tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat ja yhteisön käyttävät esittivät huomautuksia kirjallisesti. Kaikkia kuulemista pyytäneitä osapuolia kuultiin. (3) Väliaikaisen asetuksen julkaisemisen jälkeen tutkimuksia suoritettiin seuraavien tarkasteltavana olevaa tuotetta ovien valmistamiseen käyttävien yritysten toimitiloissa: Svedex BV, Alankomaat Swedoor, osa yritystä Nobia Nordisk Bygginteriör AB, Ruotsi (kaksi tehdasta) Righini SA, Ranska Huet SA, Ranska Theuma Deurenindustrie NV, Belgia. Käytiin myös seuraavan valituksen tekemiseen osallistumattoman eukalyptuspuusta valmistettavaa kovalevyä tuottavan yrityksen toimitiloissa: Industria de Fibras de Madeira, Portugali. Tarkastuskäynti etuyhteyttä vailla olevan kovalevyn tuojan toimitiloissa: Firma Christian Kröger GmbH & Co. KG, Saksa. 2 EYVLL 218, 6. 8. 1998, s. 16. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (4) Tuote, jota tässä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä tarkastellaan, on kovalevy. Kovalevy määritellään puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistetuksi kuitulevyksi, jonka tiheys on suurempi kuin 0,8 g/cm3, myös jos se on puristettu yhteen hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella, ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4411 11 00 ja ex 4411 19 00. Kovalevyä saadaan ainoastaan "märkätuotantomenetelmällä" (erotuksena kuvatuista kuivamenetelmällä valmistetuista kuitulevyistä). jäljempänä Kovalevyn tavanomainen tiheys on 800-1 500 kg/m3, ja sitä tehdään 1,8-6,0 millimetrin paksuisena. Kovalevyä käytetään pääasiassa huonekalujen valmistukseen, rakennus- ja autoteollisuuden tarpeisiin, ovien pinnoitteena sekä erityisesti hedelmien ja vihannesten pakkaamiseen. 2. Kuivamenetelmällä valmistetut kuitulevyt (5) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen tietyt tuojat ja käyttäjät esittivät edelleen, että menettelyssä tarkasteltavan tuotteen ulottuvuutta olisi laajennettava. Ne väittivät erityisesti, että kuivamenetelmällä valmistetuilla kuitulevyillä (paksuus alle 6 mm), kuten puolitiheällä kuitulevyllä ja tiheällä kuitulevyllä (ohuella MDF- ja HDF-levyllä), ja kovalevyllä on pääasiassa samat lopulliset käyttötarkoitukset, minkä vuoksi nämä tuotteet muodostavat kokonaisuudessaan yhden tuotteen. Väitettiin, että polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun tarkastelussa olisi otettava huomioon kaikki edellä mainitut levytuotteet. > (6) Alustava arvio kovalevyn ja kuivatuotantomenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen lopullisten käyttötarkoitusten yhteneväisyydestä tehtiin menettelyn väliaikaisessa vaiheessa toimitettujen tietojen perusteella. Lopullinen arvio asiasta tehtiin väliaikaisen asetuksen jälkeen saatujen tietojen perusteella. Onkin ilmennyt, että käyttötarkoitukset ovat teoreettisesti huomattavan päällekkäiset ja että kyseiset tuotteet ovat keskenään vaihdettavissa lähes kaikissa markkinalohkoissa. (7) Lopullisten käyttötarkoitusten samuus ei kuitenkaan yksistään vaikuta tuotteiden samankaltaisuuden arviointiin. Väliaikaisessa vaiheessa pääteltiin, että kovalevy ja kuivamenetelmällä valmistetut ohuet kuitulevyt eivät muodosta yhtä tuotetta. Päätelmä perustui tuotteiden fyysisten ja kemiallisten ominaisuuksien eroihin. Päätelmät ovat jatkotutkimuksissa tarkentuneet seuraavasti: - Vahvistetaan, että kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden HDF-levyjen tiheys voi olla vastaava tai suurempi kuin kovalevyn tiheys. Ohut HDF-levy, jonka tiheys on suurempi kuin 800 kg/m3, on kovalevyä lähinnä vastaava tuote. 1 HDF-levyn keskimääräiset hinnat olivat kuitenkin (keskimäärin 10-15 prosenttia) korkeammat kuin MDF-levyn ja useimpien vastaavien alle 6 mm:n paksuisten kovalevyjen. Tutkimusajanjakson aikana kovalevyn kanssa markkinoilla kilpaileva tuote olikin pääasiassa MDF-levy (tiheys alle 800 kg/m3), jolla oli usein sama lopullinen käyttötarkoitus (erityisesti huonekalu-, pakkaus- ja kehysalalla ja osalla ovialaa). Lisäksi todettiin, että kuivamenetelmällä valmistetaan myös sellaisia ohuita kuitulevyjä, joista ei synny lainkaan formaldehydipäästöjä. Tämä kehitys mahdollistaa sen, että kuivamenetelmällä valmistetut kuitulevyt ovat kilpailukykyisiä myös elintarvikkeiden pakkausmateriaalien markkinoilla, jotka ennen olivat suljetut juuri formaldehydipitoisuuden vuoksi. Formaldehyditön kuitulevy on kuitenkin vasta uusi keksintö. Vaikka kuivamenetelmällä valmistettujen ohuita kuitulevyjä voidaan' ehkä tulevaisuudessa käyttää elintarvikkeiden pakkaamiseen, uuden tuotteen hinta on vielä niin korkea, että tämä ei toistaiseksi liene todennäköistä. Koska edellä mainittu kehityssuuntaus liittyy tutkimusajanjakson jälkeiseen aikaan, sitä ei voitu tutkia. 9 Vaikka kuivamenetelmällä valmistetuilla kuitulevyillä ja kovalevyllä on osittain samat lopulliset käyttötarkoitukset, niitä ei silti välttämättä pidetä markkinoilla yhtenä tuotteena. Useimmat kyseisten alojen elinkeinonharjoittajat ovatkin todenneet, että käytännössä kyseiset levytyypit eivät ole keskenään vaihdettavissa, koska niillä on erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet. Elinkeinonharjoittajat valitsevat työssään sen levytyypin, joka parhaiten täyttää materiaalille asetetut tekniset edellytykset. Esimerkiksi ohut MDF-levy soveltuu laminoitavaksi, sillä sen pinta on muita levytyyppejä huokoisempi ja himmeämpi. Lisäksi sen sisärakenne on pehmeä eikä kerrosteinen kuten kovalevyllä, eikä se halkeile taivutettaessa. MDF- levyä käytetään tämän vuoksi kovalevyä useammin laminoitujen ovien ja huonekaluosien valmistukseen. Toisaalta kovalevy soveltuu selvästi paremmin käyttötarkoituksiin, joissa levyn on oltava tiheä ja/tai joustava, esimerkiksi lakattuihin ja pohjustettuihin oviin ja autonosiin, tai tarkoituksiin, joissa katsotaan, että kuivatuotantomenetelmällä valmistettujen ohuiden levyjen sisältämä hartsi saattaisi aiheuttaa edellä mainittuja terveyshaittoja, esimerkiksi hedelmä- ja vihannespakkauksiin. A° (8) Lopullinen analyysi vahvistaa näin ollen väliaikaiset toteamukset siitä, että vaikka kovalevy ja kuivamenetelmällä valmistetut ohuet kuitulevyt ovat teoriassa keskenään vaihdettavissa monissa lopullisissa käyttötarkoituksissa, ne eivät käytännössä muodosta yhtä tuotetta, koska niillä on erilaiset* fyysiset ja kemialliset ominaisuudet. (9) Vaikka kuivamenetelmällä valmistetut ohuet kuitulevyt eivät muodosta samaa tuotetta kovalevyn kanssa, väitettiin, että tuotteiden lopullisten käyttötarkoitusten päällekkäisyydellä on huomattava merkitys arvioitaessa yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon syitä. Tätä seikkaa käsitellään jäljempänä tarkasteltaessa syy-yhteyttä. 3. Ristiinliimattu vaneri ja lastulevy (10) Väliaikaisessa vaiheessa esitettyjä toteamuksia täsmennettiin, ja väitettiin, että myös ristiinliimattu vaneri ja lastulevy voivat monissa käyttötarkoituksissa korvata kovalevyn. Kuten jo edellä todettiin kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen tapauksesta, lopullisten käyttötarkoitusten teoreettinen samankaltaisuus ei kuitenkaan yksistään vaikuta tuotteiden samuuden arviointiin. Koska kovalevyllä on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet kuin lastulevyllä ja vanerilla, se ei kuulu niiden kanssa samaan tuotteeseen. Tämän vuoksi päädytään vahvistamaan väliaikaiset toteamukset. At- 4. Samankaltainen tuote (11) Lisätutkimuksissa vahvistui, että tarkastelun kohteena olevista maista yhteisöön tuotu kovalevy ja yhteisön tuotannonalan tuottama yhteisön markkinoilla myyty kovalevy eivät eronneet toisistaan perusominaisuuksiensa eivätkä käyttötarkoitustensa puolesta. Tämä pätee myös Brasiliassa, Bulgariassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Puolassa (joka oli vertailumaa Venäjältä tapahtuvan tuonnin suhteen) tuotettuun ja niiden kotimaan markkinoilla myytyyn kovalevyyn. Näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuotannonalan tuottama ja yhteisön markkinoilla myyty kovalevy sekä Brasiliassa, Bulgariassa, Virosta, Latviassa, Liettuassa ja Puolassa tuotettu ja niiden kotimaan markkinoilla myyty kovalevy olivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samanlaisia kuin seitsemästä tutkimuksen kohteena olevasta maasta yhteisöön tuotu kovalevy. (12) Brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat sekä eräät kovalevyn käyttäjät, erityisesti ovien pinnoitteiden valmistajat, kuitenkin toistivat edelleen väliaikaisessa vaiheessa esittämänsä väitteet siitä, että eukalyptuspuusta valmistettu brasilialainen kovalevy ei ole samankaltaista kuin yhteisön tuotannonalan tuottama tuote, minkä vuoksi se olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. //t (13) Tässä tutkimuksessa tarkastelluista vientiä harjoittavista tuottajista ainoastaan brasilialaiset viejät toimittavat yhteisöön eukalyptuspuusta valmistettua kovalevyä. Yhteisössä eukalyptuspuusta valmistettua kovalevyä tuottaa kaksi tuottajaa, jotka molemmat sijaitsevat Pyreneiden niemimaalla; kumpikaan tuottaja ei osallistunut tämän menettelyn aloittamiseen johtaneeseen valitukseen. (14) Eukalyptuspuusta valmistettua kovalevyä koskevat väitteet tutkittiin tarkkaan. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen käytiin useiden eri puolilla yhteisöä sijaitsevien ' o vi valmistajien luona. Lisäksi käytiin erään sellaisen portugalilaisen eukalyptuspuukovalevyn tuottajan luona, joka ei ollut osallistunut yhteisön tuotannonalan nimissä tehtyyn valitukseen. Käyntien avulla pyrittiin selvittämään, olisiko Brasilia aiheellista jättää menettelyn ulkopuolelle. Käyntien ansiosta vahvistettiin seuraavat seikat: (a) Eukalyptuspuusta valmistetun kovalevyn tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset (15) Brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, yhteisön ovivalmistàjat ja valituksen tekijät esittivät useita väitteitä eukalyptuspuusta valmistetun kovalevyn omaisuuksista. Vientiä harjoittavat tuottajat ja ovivalmistàjat väittävät, että eukalyptuspuusta valmistetulla kovalevyllä on tiettyjä erityispiirteitä, jotka erottavat sen muista lehti- tai havupuulajeista valmistetuista kovalevytyypeistä. Lisäksi ne väittävät, että yhteisön tuotannonala ei tuota mitään sille vaihtoehtoista käyttökelpoista tuotetta. Ovivalmistàjat korostavat erityisesti, että yhteisön tuotannonala ei tuota ovipinnoitteisiin tarkoitettua eukalyptuspuukovalevyä. Lisäksi ne huomauttavat, että ainoa yhteisössä toimiva (portugalilainen) eukalyptuspuukovalevyn tuottaja, joka valmistaa ovipinnoitteisiin soveltuvaa levyä, ei osallistunut yhteisön tuotannonalan puolesta tehdyn valituksen tekemiseen. /i$ (16) Kävi ilmi, että eukalyptuspuusta valmistetulla kovalevyllä on useita sellaisia teknisiä ominaisuuksia, joiden ansiosta se soveltuu erityisen hyvin käytettäväksi korkealaatuisten valmiiden ovien pinnoitteena. Koska eukalyptuspuun kuidut ovat lyhyet, siitä valmistettu kovalevy on ulkonäöltään hyvin tasaista, ja sen tiheys ja vetolujuus ovat suurempia kuin muista puulajeista valmistetuilla kovalevyillä. Lisäksi eukalyptuspuu on lähes kuoretonta, minkä ansiosta yhteenpuristetussa levyssä on erittäin vähän vikoja. (17) Olisi kuitenkin huomattava, että eukalyptuspuu ei ole ainoa lyhytkuituinen puulaji. Valituksen tekijät esittivät, että Länsi-Euroopassa on 40 muuta puulajia, joiden kuidut ovat yhtä lyhyet, joissakin tapauksissa jopa lyhyemmät, kuin eukalyptuspuun. (18) On myös huomattava, että ovivalmistajien asettamat laatuvaatimukset eivät koske ainoastaan käytettävää puuta. Vaaditut ominaisuudet, kuten käytettävän levyn tasapaksuus, suuri tiheys, korkeiden lämpötilojen sietokyky (ovet kootaan yli 100°C:ssa), kosteus ja pinnan virheettömyys, eivät välttämättä liity ainoastaan eukalyptuspuuhun, vaan myös muut puulajit voivat täyttää vaatimukset tarkasti valvotussa tuotantomenetelmässä. Lakkausominaisuuksien osalta todettiin, että myös muusta puusta kuin eukalyptuksesta valmistettua kovalevyä voidaan lakata hyvin tuloksin käytetystä tekniikasta ja lakan määrästä riippuen. Eukalyptuspuusta ja yleisesti ottaen lehtipuista valmistetulla kovalevyllä on se etu, että tasaisen lopputuloksen saavuttamiseksi tarvitaan yleensä vähemmän maalia. A (19) Ovivalmistajien toiminnan analyysistä ilmeni myös, että viimeistelemättömien eli pohjustettujen tai valkoiseksi maalattujen ja asiakkaan viimeistelyä edellyttävien ovien pinnoittamiseen käytetään myös muita puulaatuja. Todettiin myös, että jotkut ovivalmistajat käyttivät muista puulajeista kuin eukalyptuspuusta yhteisössä valmistettua kovalevyä myös lakattujen ovien valmistamiseen. (20) Todettiin, että eukalyptuspuusta valmistettua kovalevyä käytettiin tutkimusajanjaksolla myös huonekalualan, katonvalmistuksen ja autoteollisuuden tiettyihin sovelluksiin. Kovalevyarkkien leikkausjätteitä käytettiin hedelmien ja vihannesten pakkauslaatikoihin. (b) Eukalyptuspuun samankaltaisuutta koskeva päätelmä , (21) Asianomaisten osapuolten väitteiden tarkastelu vahvisti, että eukalyptuspuuta valmistetun kovalevyn erityisominaisuudet eivät teknisesti estä sen käyttöä aloilla, joilla käytetään myös muista puulajeista valmistettuja kovalevyjä. Se, että eukalyptuspuuta käytetään harvoin muuhun kuin ovien pinnoitukseen, johtuu yksinkertaisesti siitä, että sen markkinahinta on suhteellisen korkea verrattuna lehti- ja havupuista valmistettujen muiden kovalevyjen hintoihin. On totta, että brasilialaisten viejien tuottamalla ja viemällä eukalyptuspuukovalevyllä on tiettyjä erityisominaisuuksia. Nämä ominaisuudet eivät kuitenkaan riitä perusteeksi sille, etteikö kyseinen kovalevy olisi samankaltaista kuin yhteisön tuotannonalan tuottama kovalevy, jonka kanssa sillä on perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samat perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Af C. POLKUMYYNTI 1. Polkumyynnin vahvistaminen kunkin tarkastelun kohteena olevan maan osalta (a) Brasilia (22) Johdanto-osan 53-56 kappaleessa esitettävien syy-yhteyttä koskevien toteamusten perusteella katsotaan, että ei ole tarpeen esittää toteamuksia Brasiliasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnin polkumyynnistä. (b) Bulgaria (23) Bulgarialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät esittäneet huomautuksia ilmoittamisen eivätkä väliaikaisen asetuksen julkaiseminen jälkeen. Bulgarialaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentuaalisena osuutena CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla, säilyvät näin ollen ennallaan seuraavasti: FazerlesAD: Lessoplast AD: 7,1% 7,2 % Yhteistyöhön osallistumattomat viejät: 7,2 %. (c)Viro (24) Virolainen vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt huomautuksia ilmoittamisen eikä väliaikaisen asetuksen julkaiseminen jälkeen. /l<o Virolaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentuaalisena osuutena CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla, säilyvät näin ollen ennallaan seuraavasti: AS Repo Vabrikud: Yhteistyöhön osallistumattomat viejät: 6,0% 6,0 %. (d) Latvia Yleistä (i) Tuoteluokittelu (25) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen latvialainen vientiä harjoittava tuottaja vaati, että joitakin sen tuotekoodeja tarkistettaisiin tuotetunnuksia tarkasteltaessa. Vaatimusta perusteltiin sillä, että jotkut yrityksen tuotekoodeista, joiden yritys oli alunperin virheellisesti ilmoittanut liittyvän standardimittaisiin tuotteisiin, olisi luokiteltava kokoonleikatuiksi tuotteiksi. Vaatimus hyväksyttiin, sillä kyseiset tuotekoodit eivät koskeneet standardimittoja. AT Normaaliarvo (i) Voittomarginaali laskennallisten normaaliarvojen tapauksessa Latvialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvoja muodostettaessa tavanomaisesta kaupankäynnistä saatu voitto olisi ilmaistava prosentuaalisena osuutena yrityksen samankaltaisen tuotteen kotimaan kokonaisliikevaihdosta - johon sisältyy kannattamattomien myyntien liikevaihto - eikä osuutena ainoastaan tavanomaisessa kaupankäynnissä toteutuneesta liikevaihdosta. Lähestymistapa, joka komissiolla oli väliaikaisessa asetuksessa, nostaa tuottajan mukaan voittomarginaalia. Latvialainen tuottaja väitti lisäksi, että komission laskentamenetelmät eivät olleet yhdenmukaisia. Sen mukaan voittomarginaalit ja polkumyynnillä tuodut määrät oli laskettu ottamatta huomioon kannattamatonta myyntiä ja negatiivista polkumyyntiä, kun taas polkumyyntimarginaalit ilmaistiin prosentuaalisen osuutena CIF- kokonaisarvosta. / tf Väite on hylättävä. Menetelmät, joita komissio käytti muodostaakseen laskennalliset normaaliarvot ja määrittääkseen tavanomaisessa kaupankäynnissä toteutuneet myyntitapahtumat, kuvataan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 29 ja 31 kappaleessa, ja ne noudattavat perusasetuksen 2 artiklan 4 ja 6 kohdassa vahvistettuja sääntöjä. Lisäksi on huomattava erityisesti seuraavat seikat: Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa täsmennetään nimenomaisesti "voittoa varten lisättyjen määrien on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu tutkittavana olevan valmistajan tai viejän samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä". Tavoitteena on vahvistaa voittomarginaali, joka normaalisti saataisiin tietyn tuotteen myynnistä kotimaan markkinoilla. Edelleen, perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, että tietyn tuotteen tappiollista myyntiä pidetään tavanomaisessa kaupankäynnissä toteutuneena, jos tappiollisesti tapahtuvan myynnin määrä on alle 20 prosenttia tuotteen kokonaismyynnin määrästä. Tällöin voittomarginaalin laskemisen perustana käytetään ainoastaan tuotteesta saatua kokonaisliikevaihtoa, johon sisältyvät myös tappiolliset myyntitapahtumat. Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu Ai (i) Valuutan muuntamista koskevat oikaisut Latvialainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi valuutan muuntamista koskevaa oikaisua. Pyyntönsä perusteeksi se vertaili toisiinsa latimääräistä summaa, jonka se olisi saanut käytettäessä kunkin asiakkaan kanssa tehdyn sopimuksen tekemishetken aikaista vaihtokurssia, sekä tosiasiallisesti saamaansa summaa. Tämä pyyntö perustuu oletukseen, että sopimuksen tekopäivä on myös myyntipäivä. Komissio hylkäsi kyseisen pyynnön väliaikaisessa asetuksessa, koska olennaiset kauppaehdot eivät käyneet ilmi sopimuksista ja koska nämä ehdot vahvistettiin pikemminkin tavaralaskun päivämäärän mukaan. Vientiä harjoittava tuottaja uusi pyyntönsä ja lisäsi, että sopimuksia voitiin muuttaa. Tämä taas vahvistaa, että yritys kykeni reagoimaan vaihtokurssimuutoksiin muuttamalla vientihintojaan. Tämän vuoksi vahvistetaan, että kyseisistä sopimuksissa ei vahvisteta olennaisia kauppaehtoja, varsinkaan hintaa, asianmukaisemmin kuin laskuissa. Pyyntöä ei näin ollen voitu hyväksyä. (ii) Luottojen korot (26) Latvialainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi, että luottokustannuksia oikaistaisiin siten, että luottokoron sijasta käytettäisiin talletuskorkoa. Perusteeksi se esitti, että koska sillä oli riittävä likviditeetti, sen luottakustannukset rajoittuvat korkotuloihin, joita ei makseta sen talletustilille. JtP Yhteisöjen toimielinten vakiintuneen käytännön mukaisesti katsottiin, että luottokustannuksia koskevaa oikaisua ei ole aiheellista perustaa talletuskorkoon, koska kyseiset kustannukset ovat vaihtoehtoisia verrattuna tosiasiallisiin kustannuksiin. Tältä osin on syytä huomata, että komissiolle toimitetuissa sopimuksissa määrätyt viivästyskorot viittaavat siihen, että yritys vahvisti kyseiset korot pikemminkin luottokorkojen muin talletuskorkojen perusteella. (iii) Etuyhteydessä olevan kotimaan tuottajan koneita koskevat kuoletuskustannukset (27) Latvialainen vientiä harjoittava tuottaja väittää, että siihen etuyhteydessä olevan kotimaan tuottajan koneiden kuoletuskustannukset olisi pitänyt laskea 10 vuoden eikä 5 vuoden kuoletusajalta. Tämä pyyntö on hylättävä perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan perusteella, sillä käytetty määrä vastaa vuoden 1997 hyväksytyissä tilinpäätöksissä ilmoitettua määrää, minkä vuoksi 20 prosentin kuoletus vuodessa vaikuttaa kohtuullisesti heijastavan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyviä kuoletuskustannuksia. M Polkumyynti (28) Latvialaisille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettiin edeltävän perusteella seuraavat muutetut polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentuaalisena osuutena ÇIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla: AS "Bolderâja": 4,7% Yhteistyöhön osallistumattomat viejät: 4,7 %. (e) Liettua (29) Liettualainen vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt huomautuksia ilmoittamisen eikä väliaikaisen asetuksen julkaiseminen jälkeen. Liettualaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentuaalisena osuutena CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla, säilyvät näin ollen ennallaan seuraavasti: JSC Grigiskes: 11,4% Yhteistyöhön osallistumattomat viejät: 11,4%. (f) Puola Normaaliarvo (i) Voittomarginaali laskennallisten normaaliarvojen tapauksessa (30) Puolalaiset vientiä harjoittavat tuottajat esittivät latvialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tavoin (katso edellä johdanto-osan 25 kappale) laskennallisen normaaliarvon määrittämisessä käytettävän voittomarginaalin laskemistapaa koskevan pyynnön. Pyyntö hylättiin edellä johdanto-osan 25 kappaleessa esitetyistä syistä. 51 (ii) Myynti-, hallinto-ja yleiskustannusten jakomenetelmä (31) Yksi puolalaisista vientiä harjoittavista tuottajista väitti, että liikevaihtoon perustuva menetelmää, jota komissio käytti jakaakseen kotimaan myyntiä koskevat myynti-, yleis- ja Irallintokustannukset, olisi tarkistettava. Kyseisen menetelmän sijasta oïïsi käytettävä yrityksen tavallisesti noudattamaa menetelmää, jota käyteitim. ^yös sen kyselylomakevastauksessa. Menetelmä perustui myytyihin taw^-iain,' ja siinä sovellettiin kovalevytyyppien paksuuteen liittyviä muuttujia (eski ^aien muuttaminen neliömetreiksi). Pyyntö tutkittiin, ja todettiin, että kyselylomakevastauksessa käytetty jakamismenetelmä vastaa yrityksen normaalia kukmlaskentakäytäntöä. Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten jakamisessa käytettyä menetelmää muutettiin tämän johdosta yrityksen pyynnön mukaiseksi. (iii) Tiettyjen myyntitapahtumien jättäminen tarkastelun ulkopuolelle (32) Eräs puolalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti menetelmän, jonka mukaisesti komissio oli normaaliarvoa määrittäessään jättänyt tarkastelun ulkopuolelle heikompilaatuista kovalevyä koskevia myyntitapahtumia. Yrityksen mukaan kyseisten myyntitapahtuminen pois jättäminen johtaa myynnin kannattavuuden liioiiislemiseen, mikä puolestaan vaikuttaa yritykselle määritettävään polkumyyntimarginaaliin. <L^ Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa vahvistettiin, että kovalevylajit ovat suoraan vertailukelpoisia ainoastaan, jos niillä on samat ominaisuudet ja jos ne ovat samanlaatuisia. Näin on, koska kovalevyn hinta ja soveltuvuus tiettyihin käyttötarkoituksiin määräytyy pääosin sen laadun perusteella. Koska heikompilaatuista kovalevyä ei viety yhteisöön, yrityksen pyyntö oli hylättävä. (iv) Tuotantokustannukset (33) Eräs puolalainen vientiä harjoittava tuottaja ehdotti, että vakiomittaisen kovalevyn muotoonleikkaamisesta aiheutuvat kulut laskettaisiin toisin kuin sen kyselylomakevastauksessa. Tässä uudessa kustannusten jakamismenetelmässä otettiin leikattujen neliömetrien lisäksi huomioon myös leikattujen levyjen paksuus. Pyyntöä perusteltiin sillä, että leikkureilla voidaan samanaikaisesti leikata jopa 100 mm levyä. Yritys totesi, että yhdestä leikkauskerrasta voidaan tämän vuoksi saada leikattujen levyjen paksuudesta riippuen huomattavan erilaisia neliömetrimääriä. Pyyntöä pidettiin perusteltuna, ja se hyväksyttiin. Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu tk (i) Käynnistämistoimiin liittyvät kustannukset (34) Yksi puolalainen vientiä harjoittava tuottaja viittasi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 65 kappaleesetr* ja vastusti sitä, että komissio ei myöntänyt sille työstetyn kovalevyn tuotaaiM käynnistämistoimia koskeva i oikaisua. Koska tuottaja ei kuitenkaan c&r&nyt asiasta uusia todisteita, on vahvistettava väliaikaisen asetuin u idkdsnto-osan 65 kappaleessa esitetyt toteamukset. Polkumyynti (35) Yksi puolalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti r ^ virnan, jonka mukaisesti komissio laski yhteisen polkumyyntimarginaalin kaikille kovalevytyypeille sen sijaan, että se olisi laskenut erilliset polkumyyntimarginaalit työstämättömälle ja työstetylle kovalevylle. Tätä väitettä ei voitu hyväksyä. Yhteisön toimielinten vakiintuneena käytäntönä on perusasetuksen 1 ja 2 artiklan mukaisesti, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntimarginaali vahvistetaan koko tuotteelle eikä tuoteryhmälle, - tyypille tai -mallille. Syynä tähän on se, että kovalevyn kaltaista, monina tyyppeinä saatavaa tuotetta koskevien polkumyyntoimenpiteiden, erityisesti polkumyyntitullien, soveltaminen olisi tullien kantamisen kannalta erittäin epäkäytännöllistä, jos kysymykseen tulisivat tyyppikohtaiset toimenpiteet. (36) Puolalaisille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettiin edeltävän perusteella seuraavat muutetut polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentuaalisena osuutena CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla: fcf ?tfHHHHHp|^p^!p^pli< Ekoplyta S. A. Zaklady Pfyt Pilsniowych S. A w Krosnie Odrzanskim. Czarna Woda Zaklady Pfyt Pilsniowych: AlpexKarlinoS. A. : Zaklady Plyt Pilsniowych S. A. , Przemysi: Koniecpolskie Zaklady Plyt Pilsniowych S. À. : Yhteistyöhön osallistumattomat viejät: 20,6 % 11,0 % 34,8 % 22,4% 9 , 1% 11,4 % 34,8 %. Todettiin, että Bulgarian, Viron, Latvian, Liettuan ja Puolan yritykset osallistuivat laajalti yhteistyöhön. Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, yhteistyön laajuuden vuoksi katsottiin, että laajan yhteistyön maiden yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali voitiin vahvistaa tasolle, Joka vastaa kyseisen maan yhteistyössä toimineille yrityksille määritettyä korkeinta tai ainoaa polkumyyntimarginaalia. » (g) Venäjä (37) Yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt huomautuksia ilmoittamisen eikä väliaikaisen asetuksen julkaiseminen jälkeen. Venäjän normaaliarvo^ laskettiin yhteistyöhön osallistuneille puolalaisille yrityksille vahvistettujen normaaliarvojen painotetun keskiarvon perusteella. Venäjää koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin uudelleen ottamalla huomioon edellä johdanto-osan 30-33 kappaleessa esitetyt muutokset puolalaisille yrityksille vahvistetuissa normaaliarvoissa. & M ^ * * »^ Venäläisille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettiin tämän perusteella uusi yhteinen polkumyyntimarginaali, jokâ on 30,6 prosenttia vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana CIF-tuontihinnasta. D. VAHINKO. 1. Kulutus (38) Väliaikaiset toteamd;set vahvistetaan. f* 2. Polkumyynnille xpahtuva tuonti (a) Kumulaatio (39) Brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat esittivät edelleen, että Brasiliasta yhteisöön tulevaa tuontia ei pitäisi kumuloida muista menettelyn kohteena olevista maista tulevan tuonnin kanssa. Ne väittivät, että Brasiliassa tuotettu yhteisöön viety kovalevy ei kilpaillut muista menettelyn kohteena olevista maista peräisin olevan kovalevyn kanssa, koska: - Brasilialaisten tuottajien vientihinnat ovat keskimäärin korkeammat kuin muiden menettelyn kohteena olevien maiden tuottajien hinnat, mistä on osoituksena myös väliaikaisessa vaiheessa todettu muita alempi väliaikainen alittavuusmarginaali. x - Tuonnin määrä ja markkinaosuus poikkesivat tarkastellun ajanjakson aikana muiden kyseisten maiden suuntauksista. - Brasilialaisten kovalevyä myydään eri asiakkaille, pääasiassa lakattujen ovien tuottajille. (40) Näiden väitteiden tarkastelussa päädyttiin seuraaviin toteamuksiin: Brasiliasta tuleva tuonti oli lähes kokonaisuudessaan tarkoitettu erityisiin lopullisiin käyttötarkoituksiin, esimerkiksi lakattujen ovien valmistukseen. Hinnat ovat kyseisellä alalla korkeat, eivätkä muiden tarkastelun kohteena olevien maiden tuottajat myy kovalevyä tähän tarkoitukseen. Brasilialaisen kovalevyn käyttäjät pitivätkin muista hankintalähteistä tulevaa kovalevyä sekä teknisesti että taloudellisesti täysin soveltumattomana tarpeisiinsa. Lopullisia käyttötarkoituksia koskevia päätelmiä tukee brasilialaisten tuotteiden hintataso, joka on huomattavasti korkeampi kuin muista kyseessä olevista maista peräisin olevien tuotteiden hintataso. Lisäksi brasilialaisten tuotteiden tuonnissa on laskusuuntaus, kun taas muiden tuotteiden tuonti kasvaa. (41) Edeltävän perusteella on kohtuullista päätellä, että Brasiliasta tulevan tuonnin vaikutuksia ei ole aiheellista arvioida kumulatiivisesti yhdessä muista tarkastelun kohteena olevista hankintalähteistä tulevan tuonnin vaikutusten kanssa. Brasiliasta tulevan tuonnin vaikutuksia tarkastellaan tämän vuoksi erillisesti. I* (b) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hintakehitys (42) Väliaikaiset toteamukset vahvistetaan. Koska Brasiliasta tulevan tuonnin vaikutuksia päätettiin arvioida erillisesti, tuontimäärien ja hintasuuntausten analyysi näyttää seuraavalta: Brasiliasta tuleva tuonti: 1993 1994 1995 1996 MAARA (tonneina) 62,193 61,605 69,783 58,514 Indeksi 100 99 112 94 ARVO (000 ecuina) 18,117 17,724 20,767 16,772 Indeksi 100 98 115 Markkinaosuus (%) 6. 3 5. 4 6. 0 5. 2 Indeksi 100 86 95 Hinta tonnilta 291 288 298 287 Indeksi 100 99 102 93 82 98 (43) Tuontimäärät ja tuonnin markkinaosuus laskivat huomattavasti vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä. Hinnan sen sijaan säilyivät suhteellisen vakaina koko tarkastellun ajanjakson. m Muista tarkastelun kohteena olevista maista tuleva tuonti: 1993 1994 1995 1996 MAARA (tonneina) 171,890 192,165 253,041 209,727 Indeksi 100 112 147 122 ARVO (000 ecuina) 28,707 33,919 49,103 43,461 Indeksi 100 118 171 151 Markkinaosuus (%) 17. 4 16. 9 21. 7 18. 5 Indeksi 100 97 125 107 Hinta tonnilta 167 177 194 207 Indeksi 100 106 116 124 Tuontimäärät ja tuonnin markkinaosuus kasvoivat huomattavasti vuosina 1993- 1995, laskivat vuonna 1996 ja kasvoivat jälleen tutkimusajanjaksona aikana. Tuonti oli sekä absoluuttisessa arvossa että markkinaosuudessa mitattuna suurempaa tutkimusajanjaksolla kuin tarkastellun ajanjakson alussa. Vaikka hinnat nousivat huomattavasti vahingon analyysia varten tarkasteltuna ajanjaksona, kyseistä maista tuotujen kovalevyjen hinnat olivat silti huomattavasti alhaisempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana. VO (c) Hintavertailu (44) Väliaikaisten toteamusten julkistamisen jälkeen brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat esittivät huomautuksia hinnan alittavuuden laskemisessa käytetystä menetelmästä. Huomautettiin, että ero Brasilian vientihintojen ja yhteisön tuotannonalan hintojen välillä johtui pääasiassa tutkimusajanjakson vähäisistä myyntitapahtumista, jotka vastasivat alle yhtä prosenttia yhteisön tuotannosta. Yksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi, että vertailussa käytettäisiin mahdollisuuksien mukaan hintaa, jonka yhteisön ensimmäisen riippumattoman asiakas maksaa siihen etuyhteydessä olevalle tuojalle, koska kaupan porras on tällöin sama kuin yhteisön tuotannonalan hinnoissa. Lisäksi pyydettiin, että todetut marginaalit ilmaistaisiin prosentuaalisena osuutena tutkimusajanjakson tuonnin kokonaisarvosta. Tällöin otettaisiin huomioon myös ne tuontitapahtumat, jotka jätettiin vertailun ulkopuolelle, koska yhteisön tuottajat eivät olleet myyneet vastaavanlaisia malleja. (45) Jälkimmäiseen pyyntöön ei suostuttu. Yhteisöjen toimielinten vakiintuneena käytäntönä on käyttää ainoastaan sitä tutkimusajanjakson aikaista CIF-arvoa, jonka avulla analysoitiin hintojen alittavuutta ja jonka osalta näin ollen oli marginaaleja määritettäessä löydetty vastaavia yhteisön malleja. y\ (46) Vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuottajien toimittamia tuotetunnuksia tarkasteltiin huolellisesti ja niitä tarkistettiin tarvittaessa tasapuolisen vertailun varmistamiseksi. Vertailu tehtiin samassa kaupan portaassa, ja siinä verrattiin yhteisön tuottajien hintoja vapaasti tehtaalla sekä - kun myynti tapahtui suoraan vientiä harjoittavalta tuottajalta riippumattomalle asiakkaalle - CIF-vientihintaa yhteisön rajalla tullattuna tai - kun myynti tapahtui etuyhteydessä olevalta tuojalta ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle - jälleenmyyntihintaa vapaasti varastossa. (47) Hinnan aiittavuutta koskeva marginaali laskettiin painottamalla tyyppikohtaisia keskimääräisiä alittavuusmääriä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrällä kerrottuna vastaavien yhteisössä tuotettujen tuotteiden keskimääräisillä hinnoilla. Samoja kriteerejä sovellettiin myös muiden kyseessä olevien maiden hintavertailuihin. (48) Vertailussa käytetyt vientitapahtumat vastasivat kunkin kyseisen maan osalta ainakin 74:ää prosenttia niiden kokonaisviennistä. (49) Tarkistetuista laskelmista ilmeni, että hintojen aiittavuutta esiintyi kaikkien muiden maiden paitsi Brasilian tapauksessa. Hinnat aiittavuutta koskevat uudet tasot esitetään seuraavassa taulukossa: ^ HINNANALITTAVUUSMARGINAALIT Maa BRASILIA BULGARIA VIRO LATVIA LIETTUA PUOLA VENAJA Painotettu keskimaarainen hinnan alittavuus tuotelajikohtaisessa vertailussa - 44% 6 5% 48 % 45 % 53 % 65% 1 3. Yhteisön tuotannonalan tilanne (50) Väliaikaiset toteamukset vahvistetaan. 4. Vahinkoa koskeva päätelmä (51 ) Puolalaiset ja latvialaiset vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat vahinkoa koskevat väliaikaiset päätelmät sillä perusteella, että kaikki vahinkoa koskevat tekijät (esimerkiksi yhteisön tuotannonalan tuotanto, markkinaosuus ja liikevaihto) eivät olleet riittävän negatiivisia osoittamaan merkittävän vahingon olemassaoloa. Väite tutkittiin ja hylättiin, koska yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien indikaattorien kokonaisanalyysi yhdistettynä erityisesti alan myyntihintojen huomattavaan laskuun ja kasvaviin taloudellisiin tappioihin osoittaa, että yhteisön tuotannonala on kärsinyt vahinkoa. 3i> (52) Tämän vuoksi vahvistetaan vahinkoa koskevat väliaikaiset päätelmät. E. VAHINGON SYY-YHTEYS 1. Brasiliasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset (53) Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Brasiliasta tuleva tuonti ei ollut voinut aiheuttaa vahinkoa seuraavista syistä: - Brasiliasta tulevan tuonnin määrä väheni 20 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä. - Brasilialainen tuotanto ei kilpaile yhteisön tuotannon kanssa, koska brasilialaiset tuotteet myydään erikoistuneille käyttäjille, eli lakattujen ovien ja pöytälevyjen valmistajille sekä autoteollisuuteen, jotka tarvitsevat brasilialaisten eukalyptuspuusta valmistettua kovalevyä erityisten laatuvaatimustensa vuoksi ja jotka tämän vuoksi eivät voi korvata kyseistä kalliimpaa tuotetta muilla kovalevytyypeillä. - Brasilialaisten tuotteiden hinnat eivät alita yhteisön tuotannonalan hintoja etenkään edellä mainituilla erikoisaloilla. (54) Ensimmäisen väitteen osalta todetaan, että tuonnin määrän väheneminen ei todista sitä, etteikö tuonti olisi voinut aiheuttaa vahinkoa tutkimusajanjakson aikana. Tuonti olikin yhä huomattavaa ja ylitti selvästi perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa asetetun vähimmäistason. 3V (55) Muiden väitteiden osalta ilmeni, että: - Noin 68 prosenttia Brasiliasta tutkimusajanjakson aikana tulleesta tuonnista käytettiin yhteisössä valmistettavien lakattujen ovien tuotantoon. Yhteisön lakattujen ovien tuottajilla on tiukat laatuvaatimukset, ja brasilialainen eukalyptuspuusta valmistettu kovalevy soveltuu heidän tarpeisiinsa erityisen hyvin. Kuten edellä johdanto-osan 18 kappaleessa todettiin, ovivalmistajien asettamat laatuvaatimukset voidaan kuitenkin täyttää myös muilla puulajeilla kuin eukalyptuspuulla. Brasilialainen kovalevy soveltuu hyvin lakattujen ovien valmistukseen, ei kuitenkaan ainoastaan materiaalinsa ansiosta, vaan myös siksi, että brasilialaiset tuottajat valvovat tarkoin yhteisöön vietyjen tuotteiden laatua. - Tutkimusajanjakson aikana vain hyvin pisni osa yhteisön tuotannonalan tuottamasta kovalevystä käytettiin lakattujen ovien valmistukseen. Kysyntä tyydyttyi lähes kokonaisuudessaan joko Brasiliasta tuodulla tai valitukseen tekemiseen osallistumattoman portugalilaisen tuottajan hankkimalla eukalyptuspuusta valmistetulla kovalevyllä. Ovivalmistajat perustelivat valintaansa hankkijoidensa takaamalla korkealla laadulla. tf - Erityisiä lopullisia käyttötarkoituksia koskevaa väitettä tukee se, että ovipinnoitteiden valmistukseen tarkoitettujen brasilialaisten tuotteiden osalta ei todettu hinnan alittavuutta. Itse asiassa brasilialaisten tuotteiden hinnat ovat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hintoja korkeampia. - Todisteet eivät siis tue yhteisön tuottajien väitettä siitä, että Brasiliasta tuleva tuonti laski markkinahintoja ja että juuri hintoihin kohdistuva paine estää tuottajia valmistamasta laadultaan brasilialaisia tuotteita vastaavia ovipinnoitteita, jotka soveltuisivat lakattujen ovien valmistukseen. - Muilla kuin lakattujen ovien markkinalohkoilla myytyjen tuontituotteiden hinnat eivät keskimäärin alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja. (56) Edeltävän perusteella voidaan päätellä, että Brasiliasta tuleva tuonti ei aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Menettely olisi näin ollen Brasilian osalta saatettava päätökseen ilman jatkotoimenpiteitä. 3<£ 2. Muista tutkimuksen kohteena olevista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin v, ikutukset (57) Muista tutkimuksen kohteena olevista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi 29 prosenttia vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka hinnat laskivat kyseisellä aikavälillä keskimäärin 32 prosenttia, ne olivat vielä tutkimusajanjaksonkin aikana huomattavasti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmat. Hinnan alittavuus oli 44-67 prosenttia, ja tästä aiheutui, että yhteisön tuotannonalan myyntihinnat laskivat 16 prosentilla. Lisäksi tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni voimakkaasti. Näin ollen vahvistetaan väliaikaiset toteamukset, joiden mukaan Bulgariasta, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta ja Venäjältä polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 3. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutukset (58) Vaikka jotkut tarkasteltujen maiden vientiä harjoittavat tuottajat väittivät edelleen, että vahingon aiheuttajana oli muista kolmansista maista tuleva tuonti, ne eivät kuitenkaan esittäneet sellaisia uusia tietoja, jotka olisivat voineet muuttaa väliaikaisia toteamuksia. Tämän vuoksi päädytään vahvistamaan väliaikaiset toteamukset 3 r 4. Kilpailu valitukseen osallistumattomien yhteisön tuottajien kanssa (59) Jotkin vientiä harjoittavat tuottajat huomauttivat, että vaikka valitukseen osallistumattomien yhteisön tuottajien hinnat eivät tutkimusajanjakson aikana alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja, kyseisten tuottajien hinnat olivat vuosina 1993-1995 olleet keskimäärin yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempia, mikä oli kyseisinä vuosina voinut vahingoittaa yhteisön tuotannonalaa. (60) On korostettava, että vaikka valitukseen osallistumattomien tuottajien hinnat olisivat olleet yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempia, ne olivat kuitenkin huomattavasti korkeampia kuin tarkastelun kohteena olevista maista tuotujen tuotteiden keskimääräiset hinnat (Brasiliaa lukuun ottamatta). Vuonna 1993 keskimääräinen tuontihinta oli 167 ecua tonnilta, ja valitukseen osallistumattomien tuottajien keskimääräinen yksikköhinta oli 1,02 ecua neliöltä eli yli 300 ecua tonnilta. (61) Tällaisen hintasuhteen perusteella pidetään epätodennäköisenä, että valitukseen osallistumattomien tuottajien hintapolitiikka olisi aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Vaikka näin olisikin ollut, hintojen vaikutusta ei pidetä riittävänä rikkomaan syy-yhteyttä polkumyynnillä kyseisistä kuudesta maasta tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välillä. 5. Kuivamenetelmällä valmistettujen kuitulevyjen vaikutus (62) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen useat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät jälleen, että yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon syynä ei ollut polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaan kuivamenetelmällä valmistettujen kuitulevyjen aiheuttama kilpailu. ^ (63) Tutkimuksesta ilmeni, että kuivamenetelmällä valmistettua kuitulevyä voitaisiin käyttää useimpiin kovalevyn käyttötarkoituksiin. Kuitulevyjen markkinat ovat viime vuosina kasvaneet voimakkaasti, mutta kovalevyn kulutuksen kasvu osoittaa, että kasvu ei ole tapahtunut kovalevymarkkinoiden kustannuksella. (64) Useat asianomaiset osapuolet ovat esittäneet arvioita kuivamenetelmällä valmistettujen kuitulevyjen markkinalohkon koosta. Euroopan MDF-tuottajien tilastojen perusteella voidaan todeta, että kuivamenetelmällä valmistettujen kuitulevyjen tuotanto vuonna 1997 oli arviolta 500 000-600 000 m3 ja että vuosina 1993-1997 tuotanto kasvoi noin 50 prosenttia. Kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen tuonnista ei ole erillisiä tilastoja, mutta kaikenpaksuisten kuitulevyjen tuonti on vuoteen 1997 saakka ollut vähäistä. (65) Väliaikaisessa vaiheessa kuitenkin ilmeni, että koska kovalevyn kulutus kasvoi 20 prosenttia vuodesta 1993 tutkimusajanjakson loppuun, on epätodennäköistä, että kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen kysynnän kasvu olisi ollut yksi kärsityn vahingon tärkeimmistä syistä (on huomattava, että kuivamenetelmällä valmistettujen kuitulevyjen markkinalohkon kasvusta huolimatta kulutus oli tutkimusajanjaksolla noin 1,2 tonnia). Yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko ei ilmennyt myyntimäärien vähenemisenä, josta voisi päätellä, että tuotteet olivat korvanneet toisensa. Sen sijaan vahinko ilmeni pääasiassa taloudellisina tappioina, jotka johtuivat polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta voimakkaasta hintojen alentamispaineesta. %°\ (66) Käytettävissä olevista tiedoista ilmenee, että kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen keskimääräinen hinta oli vuosina 1993-1996 jatkuvasti korkeampi kuin vastaavanpaksuisten yhteisössä tuotettujen kovalevyjen hinta. Ainoastaan tutkimusajanjakson osalta on viitteitä siitä, että yksi kuitulevytyyppi, MDF-levy, olisi yhteisön joissakin osissa saavuttanut yhteisössä tuotettujen kovalevyjen hinnan. Tästä riippumatta on todettava, että - kuten edellä johdanto-osan 49 kappaleessa mainitaan - tutkimuksen kohteena olevista maista tutkimusajanjaksolla tuotua kovalevyä myytiin huomattavasti alhaisempaan hintaan. (67) Koska menettelyssä tarkastellut puusta valmistetut tuotteet ovat laajalti keskenään vaihdettavissa, kuivamenetelmällä valmistetut ohuet kuitulevyt ovat tulleet puulevyjen markkinoille, kovalevymarkkinat mukaan lukien. Puulevyjen ja erityisesti kuitulevyjen kysynnän yleinen kasvu on kuitenkin mahdollistanut sen, että myös kovalevyn kysyntä on kasvanut kilpailevista tuotteista huolimatta. (68) Ei esitetty uusia tietoja, jotka muuttaisivat väliaikaisen toteamuksen siitä, että vaikka kuivamenetelmällä valmistettujen kuitulevyjen kysyntä kasvoi, tutkimuksen kohteena olevista maista (Brasilia pois lukien) polkumyynnillä tapahtuva kovalevyn tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa, joka on ilmennyt hintojen alentamispaineena ja taloudellisina tappioina. 6. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (69) Edeltävän perusteella vahvistetaan syy-yhteyttä koskevat väliaikaiset päätelmät lukuun ottamatta Brasiliasta tulevaa tuontia koskevia päätelmiä. VLO F. YHTEISÖN ETU 1. Lopullinen tutkimus (70) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen jatkettiin analyysia, jossa tarkasteltiin polkumyyntitoimenpiteiden vaikutusta asian kannalta relevantteihin aloihin. Kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, tarkastuskäyntejä tehtiin kovalevyn käyttäjien toimitiloihin sekä erään valitukseen osallistumattoman yhteisön eukalyptuskovalevyn tuottajan toimitiloihin. 2. Vaikutus yhteisön tuotannonalaan (71 ) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen esitettiin useita arvioita mahdollisten lopullisten toimenpiteiden vaikutuksesta yhteisön tuotannonalaan. Kovalevyn ja kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen välistä suhdetta arvioitiin seuraavasti: •(a) Asianomaisten osapuolten esittämät väitteet (72) Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonala ei hyötyisi polkumyyntitoimenpiteistä, koska kuivamenetelmällä valmistetut ohuet kuitulevyt ja kovalevy olivat toisensa korvaavia tuotteita. 41 Väitettä perusteltiin sillä, että kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen hinta oli saavuttanut vastaavanpaksuisten kovalevyjen hintatason. Kovalevyn hinnan korottamiseen yhteisössä tähtäävien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottaminen nostaisi kovalevyn hinnat myös sen kanssa kilpailevien kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen hintaa korkeammalle. Silloin, kun nämä tuotteet olisivat keskenään vaihdettavissa, polkumyyntitoimenpiteet saisivat kuluttajat hylkäämään kovalevyn ja siirtymään kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen käyttäjiksi. Polkumyyntitoimenpiteet siis ainoastaan vähentäisivät kovalevyn kulutusta ja tukisivat kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen kulutuksen kasvua. (73) Väitettiin myös, että jos tuotteiden hintojen suhdetta muutetaan, kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen kysyntä kasvaa, niiden tuotantokapasiteettiin investoidaan yhä enemmän ja ne voivat korvata kovalevyn yhä useimmissa lopullisissa käyttötarkoituksissa. Kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen markkinalohkon koko (74) Kuten edellä johdanto-osan 64 kappaleessa todetaan, kuivamenetelmällä valmistettujen kuitulevyjen tuotanto vuonna 1997 oli arviolta 500 000-600 000 m3, ja vuosina 1993-1997 tuotanto kasvoi noin 50 prosenttia. Näiden ohuiden levyjen valmistukseen erikoistuneet tehtaat (joissa on oltava ns. kalanteripuristin) toimivat nykyään lähes täydellä kapasiteetilla, ja useimmat ohuiden kuitulevyalan uudet investoinnit tehdään tehtaissa, jotka valmistavat eniten keskipaksuisia eli 6-30 mm:n paksuisia levyjä, jotka jäävät tämän tutkimuksen ulkopuolelle. 1 On siis epätodennäköistä, että kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen tuotanto enää kasvaisi lähitulevaisuudessa. (c) Kovalevyjä kuivamenetelmällä valmistetut ohuet kuitulevyt kilpailevina tuotteina (75) Kuten edellä johdanto-osan 5-9 kappaleessa selitetään, kovalevy ja kuivamenetelmällä valmistetut ohuet kuitulevyt ovat teoriassa keskenään vaihdettavissa monia lopullisia käyttötarkoituksia varten, mutta kummallakin levytyypillä on fyysisten ominaisuuksiensa vuoksi tiettyjä etuja ja heikkouksia tiettyjen lopullisten käyttötarkoitusten kannalta. (76) Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että mikäli näiden kahden kilpailevan tuotteen hintasuhde muuttuisi riittävästi, kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen käyttämiseen siirtymisestä mahdollisesti aiheutuvat lisäkustannukset peittyisivät kuitulevyjen hintaedun kasvaessa tarpeeksi suureksi. (77) Yhteisön tuotannonala väitti kuitenkin, että kovalevy on jo korvattu kuitulevyillä niissä lopullisissa käyttötarkoituksissa, joissa kuitulevyillä on tekninen etuasema, ja että kilpailu markkinoilla on nykyään saavuttanut tasapainon, joka ei muuttuisi olennaisesti, jos ehdotetut polkumyyntitoimenpiteet otettaisiin käyttöön. Koska kovalevyn kulutus kasvoi tarkastellunkin ajanjakson aikana edelleen 20 prosentilla, voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella päätellä, että kovalevy on kyennyt tosiasiallisesti kilpailemaan kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen kansa. Tämä tukee yhteisön tuotannonalan esittämiä väitteitä. Kuivamenetelmällä valmistettavien ohuiden kuitulevyjen tuotannon jatkuva tekninen kehitys kuitenkin hankaloittaa sen arvioimista, missä määrin kuivamenetelmällä valmistettuja ohuita kuitulevyjä voitaisiin käyttää aloilla, joilla kovalevyn käyttö on vielä toistaiseksi vallitsevaa. ^3 (78) Kuitulevyt olivat lähes koko tarkastellun ajanjakson ajan hinnoiltaan korkeampia kuin vastaavan paksuiset kovalevyt, mutta teknisen kehityksen alentaessa kustannuksia niiden hinnat ovat olleet jatkuvassa ja vakaassa laskussa. Kuitulevyjen hinta laski vastaavan paksuisten yhteisössä tuotettujen kovalevyjen tasolle vuonna 1997. Vaikka tekninen kehitys mahdollistaa kustannusten jatkuvan pienentämisen, on epäselvää, jatkuuko tämä kuitulevyjen hintojen laskusuuntaus myös tulevaisuudessa. Valituksen tekijä toteaakin, että yhteisössä kuivameneteimällä valmistettujen kuitulevyjen hintojen ei enää tulevaisuudessa odoteta huomattavasti laskevan. Väitetään, että tuote on jo ohittanut viime vuosien nopean kasvun, joka johti yksikkökustannusten pienenemiseen. Lisäksi sahojen kapasiteetti on lähes kokonaan käytössä, ja kustannusrakenne vastaa kutakuinkin kovalevyn kustannusrakennetta. Tämän vuoksi arvioidaan, että jos lopulliset polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, kuivameneteimällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen hinnat säilyvät samalla tasolla kuin yhteisössä tuotettujen kovalevyjen hinnat. (79) Toisaalta kuitulevyjen tuottajat väittävät, että kuivameneteimällä valmistettujen kuitulevyjen tuotannossa käytettävät jatkuvat tuotantolinjat ja kalanteripuristimet ovat tehokkaampia kuin kovalevyn tuotannossa käytetyt kerrospuristimet. MDF-levyn tuotantoprosessista syntyy paljon vähemmän jätteitä ja leikkuujätettä kuin käytettäessä kerrospuristimia, ja valmistusprosessikin on nopeampi. Tämän vuoksi olisi mahdollista, että yhteisössä tuotettavien kuivamenetelmäkuitulevyjen hinnat voivat jatkaa laskuaan. Tähän tulokseen päätyivät myös tietyt asianomaiset osapuolet, jotka arvioivat yhteisön ulkopuolelta tuotujen kuivameneteimällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen hintojen kehitystä. uW Tällä kehityssuunnalla on vaikutuksia kovalevyn käyttöön sellaisilla aloilla, esimerkiksi huonekaluteollisuudessa, joilla sen lopulliset käyttötarkoitukset vastaavat kuivamenetelmällä valmistettujen ohuiden kuitulevyjen käyttötarkoituksia. Jos kuitulevyjen hinnat jatkavat laskuaan lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen, on mahdollista, että kovalevyn käytöstä siirrytään kuitulevyjen käyttöön niillä markkinalohkoilla, joilla nämä levyt ovat keskenään vaihdettavissa. (d) Päätelmä toimenpiteiden vaikutuksista yhteisön tuotannonalaan (80) Edellä esitetyn analyysin perusteella todettiin, että ehdotetuilla toimenpiteillä on mitä todennäköisimmin suotuisa vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, polkumyynnillä tuotavien tuotteiden hinnat alittavat edelleen huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat. Vahinkoa koskevasta analyysistä ilmenneet taloudelliset vaikeudet huomioon ottaen todetaan, että mikäli toimenpiteitä ei toteutettaisi, yhteisön tuotannonalan toiminnan jatkuminen olisi vaakalaudalla ja suuri osa yhteisön kovalevytuotannosta, joka vielä tällä hetkellä kattaa kuluttajien moninaiset tarpeet, vaarantuisi. Lisäksi käyttäjien olisi turvauduttava ei-ihanteellisiin vaihtoehtoihin, kuten polkumyynnillä tuotuihin tuotteisiin ja muihin puulevytuotteisiin. Olisi myös huomattava, että vaikka polkumyyntitoimenpiteistä saattavat kovalevyalan lisäksi hyötyä myös tuotannonalat, yhteisön tuotannonala tuskin olisi etsinyt suojaa vipilliseltä kilpailulta, jos se ei olisi odottanut hyötyvänsä toimenpiteistä. ui Toimenpiteiden tehokkuutta saattaa kuitenkin heikentää kovalevyn ja kuivamenetelmällä valmistettujen kuitulevyjen tuleva hintasuhde, joten hintakehityksen perusteella voidaan tarvittaessa käynnistää perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen uudelleentarkastelu. 3. Vaikutus varhaisemman jalostusasteen teollisuuteen (81) Koska ei esitetty lisäselvityksiä, vahvistetaan väliaikaiset toteamukset. 4. Vaikutus tuojiin (82) Koska ei esitetty lisäselvityksiä, vahvistetaan väliaikaiset toteamukset. 5. Vaikutus käyttäjiin (83) Kaikki tutkimusyhteistyöhön osallistuneet käyttäjät olivat ovivalmistajia, jotka käyttivät ainoastaan Brasiliasta tuotua kovalevyä. Todettiin, että Brasiliasta tuleva tuonti ei ollut aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että toimenpiteitä ei ollut aiheellista toteuttaa Brasilian osalta. Myös muihin käyttäjiin kohdistuvat vaikutukset lienevät vähäisiä, koska ehdotetun tullin määrät ovat vähäisiä ja kovalevyn osuus useimpien käyttäjien tuotantokustannuksista on pieni. v 6. Yhteisön etua koskeva päätelmä (84) Edeltävän perusteella päätellään, että yhteisön kokonaisedun mukaista on ottaa käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet tuotaessa yhteisöön kovalevyä, joka on peräisin maista, joiden osalta vahvistetaan lopulliset toimenpiteet. G. EHDOTETUT TOIMENPITEET 1. Menettelyn päättäminen Brasilian osalta (85) Lopullisen tutkimuksen päätelmien perusteella todetaan, että Brasiliasta tulevaa 3 ilman tuontia koskeva menettely päätetään komission päätöksellä toimenpiteiden käyttöön ottamista. Väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät on tämän vuoksi palautettava. Kahden brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumukset, jotka hyväksyttiin väliaikaisesti, raukeavat automaattisesti perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti. 2. Lopulliset toimenpiteet (a) Vahingon poistava taso (86) Vahingon poistava taso laskettiin soveltamalla väliaikaisen asetuksen johdanto- osan 113 kappaleessa kuvattua menetelmää, ja laskelmassa tehtiin kaupan porrasta koskeva oikaisu, jossa otettiin huomioon kauppiaiden välityksellä suoritettu myynti. 3 Katso tämän virallisen lehden sivu. u^ (87) Tämän vertailun perusteella kullekin vientiä harjoittavalla tuottajalle vahvistettiin vahinkomarginaali, joka ilmaistaan prosentteina niiden yhteisöön vietyjen tuotteiden CIF-arvosta, joiden osalta oli vastaavia yhteisössä valmistettuja tuotteita. - (b) Lopullisten toimenpiteiden muotoja taso (88) Edellä olevien polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien päätelmien perusteella tarkasteltiin, mitä ja minkä tasoisia polkumyyntitoimenpiteitä olisi toteutettava vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin kauppaa vääristävien vaikutusten poistamiseksi sekä tehokkaiden kilpailuolosuhteiden palauttamiseksi yhteisön markkinoille. Lopulliset toimenpiteet olisi toteuttava arvotulleina, sillä katsotaan, että niiden avulla voidaan poistaa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama vahinko. Koska yhden yhteistyöhön osallistuneen puolalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaali oli alhaisempi kuin todettu polkumyyntimarginaali, kyseisen yrityksen lopullinen polkumyyntitulli vahvistetaan perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti vahinkomarginaalin tasolle. Muiden vientiä harjoittavien tuottajien vahinkomarginaalit ovat vastaavia polkumyyntimarginaaleja korkeampia, minkä vuoksi toimenpiteet perustuvat polkumyyntimarginaaleihin. Sama pätee jäännöstulleihin. M % (c) Sitoumukset (89) Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 115 ja sitä seuraavissa kappaleissa todetaan, brasilialaiset, bulgarialaiset, virolaiset, latvialaiset, liettualaiset ja puolalaiset yhteistyöhön osallistuneet yritykset esittivät sitoumuksia, jotka komissio hyväksyi väliaikaisesti. Nämä sitoumukset, jotka brasilialaisten tuottajien esittämiä sitoumuksia lukuun ottamat vastaavat tutkimuksen lopullisia toteamuksia ja niiden mukaisia vähimmäishintoja, on lopullisesti hyväksytty komission päätöksellä 4 3. Väliaikaisen tullin kantaminen (90) Yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon vakavuuden vuoksi katsotaan, että väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena asetuksen (EY) N:o 1742/98 nojalla olevat määrät olisi lopullisesti kannettava lopullisten tullien määräisinä. 4 Katso tämän virallisen lehden sivu. U Î ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Bulgariasta, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta ja Venäjältä peräisin olevan, CN-koodeihin ex 4411 11 00 ja ex 4411 19 00 (Taric-koodeihin 4411 11 00*10 ja 4411 19 00*10) kuuluvan tai muusta puumaisesta aineesta kovalevyn, joka on määritelty puusta märkämeneteimällä valmistetuksi, tiheydeltään yli 0,8 g/cm3 kuitulevyksi, myös jos se on puristettu yhteen hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella, tuonnissa. 2. Seuraavassa lueteltujen yritysten tuottamien tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla - nettohintoihin sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat: Maa Yritys Tulli (%) Taric-lisMkoodi Bulgaria Viro Latvia Liettua Puola Venaja* Fazerles AD Muut yritykset Kaikki yritykset Kaikki yritykset Kaikki yritykset Alpex-Karlino S. A. Ekopryta S. A. Zaklady Pryt Pilsniovvych S. A. , Przemysl Koniecpolskie Zaklady Pryt Pilsniowych S. A Zaklady Pryt Pilsniowych S. A w Krosnie Odrzanskim Muut yritykset Kaikki yritykset 7,1 7,2 6,0 4,7 11,4 22,4 7,0 9,1 11,4 11,0 34,8 30,6 §461 8900 - - - 8479 8480 8481 8494 8495 8900 - \o 2 artikla 1. Sen estämättä, mitä i artiklassa säädetään, ja edellyttäen, että 2 kohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät, lopullista tullia ei sovelleta sellaisen kovalevyn tuonnissa, jonka 3 kohdassa luetellut yritykset ovat tuottaneet, vieneet välittömästi ja laskuttaneet yhteisössä toimivalta tuontiyritykseltä. 2. Esitettäessä ilmoitus luovutuksesta vapaaseen liikkeeseen on vapautus tullista mahdollista saada ainoastaan esittämällä jäsenvaltion toimivaltaisille tulliviranomaisille jonkin 3 kohdassa luetellun yrityksen antama pätevä sitoumuslasku. Sitoumuslaskun, jonka keskeiset osat esitetään liitteessä, on 5 hyväksymässä sitoumuksessa vastaaville täytettävä komission päätöksellään laskuille määrätyt edellytykset. 3. Tuotavat tuotteet, johon liittyy «itcumusiasku, on ilmoitettava tulliselvitettäväksi seuraavien Taric-lisäkoodien mukaan: 5 Katso tämän virallisen lehden sivu. Maa Yritys Taric-lisakoodi Bulgaria Viro Latvia Liettua Puola. Fazerles AD LessoplastAD AS Repo Vabrikud AS "Bolderaja" JSC Grigiskes Alpex-Karlino S. A. CzamaWoda Zaklady Pfyt Pilsniowych EkoprytaS. A. Zaklady Pryt Pilsniowych S. A. , Przemysl Koniecpolskie Zaklady Plyt Pilsniowych S. A Zaklady Plyt Pilsniowych S. A w Krosnie Odrzanskim 3 artikla 8496 8497 8498 8499 8510 8511 8600 8513 8545 8546 ' 8547 1. Edellä 1 artiklassa mainituista maista peräisin olevan tuonnin osalta kannetaan lopullisesti asetuksen (EY) N:o 1742/98 mukaisesti väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät lopullisesti kannettavan tullin määrän mukaisina. 2. Brasiliasta peräisin olevan tuonnin osalta vapautetaan asetuksen (EY) N:o 1742/98 mukaisesti väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät. SI 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta i~3 Asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat tiedot: 1. Tuotteen tunnus (sama kuin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä LIITE sitoumuksessa ilmoitettu). 2. Tavaroiden tarkka kuvaus, johon sisältyy: • yrityksen tuotetunnus; onko kyseessä työstetty vain työstämätön kovalevy; paksuus ja tarkat mitat, hakasulkeissa ilmoitetaan, onko kovalevy standardimittaista vai mittojen mukaan leikattua, • CN-koodi, • Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (asetuksessa täsmennetyn mukaisesti), • määrä (ilmoitetaan neliömetreinä). 3. Myyntiehdot, joihin kuuluu: • Hinta neliömetriltä1 • maksuehdot, • toimitusehdot, • kaikki alennukset ja ostohyvitykset. 4. Sen tuojan nimi, jolle yritys toimittaa laskun suoraan. 5. Yrityksen virkailija, joka on luovuttanut sitoumuslaskun ja seuraavan ilmoituksen (virkailijan nimi): 1 Latvialaisen vientiä harjoittavan tuottajan AS "Bolderâja" antamat sitoumuslaskut: jos myynti tapahtuu yhteisöön sijoittatuneiden myyntiedustajien välityksellä, hinta neliömetriltä voidaan ilmoittaa edustajan antamassa lisälaskussa AS "Bolderâja" antaman sitoumuslaskun sijaan. Tällöin sitoumuslaskussa on mainittava myös edustajan nimi. O 1/327/98-EN-Rev. 1 Orig. : "Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa vientiä varten tapahtuu (yrityksen. 2hyväksymän nimi) esittämän ja Euroopan komission päätöksellä sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti, ja vakuutan, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset. " 2 Katso tämän virallisen lehden sivu ISSN 1024-4492 KOM(98) 805 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 11 06 01 Luettelonumero : CB-CO-98-813-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 5%