title: 1999/173/EY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta "Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen" (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
research programme
research staff
socioeconomic conditions
technological change
vocational training

text: 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/105 NEUVOSTON P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)S, tehty 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999, tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) koskevasta erityisohjelmasta ”Tutkijavoimavarojen lis(cid:228)(cid:228)minen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen” (1998—2002) (1999/173/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausun- non (3), sek(cid:228) katsoo, ett(cid:228) 1) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sell(cid:228)(cid:228)n 182/1999/EY (4) hyv(cid:228)ksyneet tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’TTK’) koskevan Euroopan yhteis(cid:246)n viidennen puiteohjelman (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’viides puiteohjelma’) vuosiksi 1998—2002; puiteohjelmassa esitet(cid:228)(cid:228)n tutkijavoimavarojen lis(cid:228)(cid:228)misen ja sosioekonomi- sen tietopohjan laajentamisen alalla toteutetta- ja vien toimien p(cid:228)(cid:228)periaatteet sek(cid:228) tieteelliset teknologiset tavoitteet, 2) perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) puiteohjelma pannaan t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)n puiteohjelman kussakin toiminnassa kehite- tyin erityisohjelmin ja ett(cid:228) kussakin erityisohjel- massa t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n tarpeellisiksi arvioiduista varoista, ja neuvoston 3) Euroopan yhteis(cid:246)n nelj(cid:228)nnest(cid:228) puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) koskevien toimien osalta (1994—1998) 26 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parla- mentin N:o 1110/94/EY (5) 4 artiklan 2 kohdan sek(cid:228) nelj(cid:228)n- nen puiteohjelman toteuttamista varten vahvis- tettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)sten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on teett(cid:228)nyt ulkopuolisen arvioinnin ja toimitta- nut sen sek(cid:228) sit(cid:228) koskevat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)ns(cid:228) ja huomi- onsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 4) perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) sek(cid:228) tutki- mustuloksista saatujen tietojen levitt(cid:228)mist(cid:228) kos- kevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’osallistumista ja tietojen levitt(cid:228)mist(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t’) 25 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 tehty(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) 1999/65/EY (6) sovelletaan t(cid:228)h(cid:228)n erityisohjel- maan; kyseisiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) sallitaan yhteisen tutkimuskeskuksen osallistuminen t(cid:228)h(cid:228)n erityis- ohjelmaan kuuluviin ep(cid:228)suoriin toimiin, 5) 6) t(cid:228)t(cid:228) ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tar- koituksenmukaiseksi tehd(cid:228) Euroopan talousalu- eesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopi- mukseen perustuvan yhteisty(cid:246)n lis(cid:228)ksi kansainv(cid:228)- list(cid:228) tai kansainv(cid:228)listen erityisesti j(cid:228)rjest(cid:246)jen perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla, kolmansien maiden yhteisty(cid:246)t(cid:228) kanssa t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman toteuttamiseen kuuluu my(cid:246)s toi- mia ja j(cid:228)rjestelyj(cid:228), joiden tarkoituksena on edis- t(cid:228)(cid:228), levitt(cid:228)(cid:228) ja hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) TTK:n tuloksia erityi- sesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritys- ten) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) toimia, tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta, (1) EYVL C 260, 18. 8. 1998, s. 87. (2) Lausunto annettu 15. joulukuuta 1998 (ei viel(cid:228) julkaistu virallisessa lehdess(cid:228)). (3) EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 123. (4) EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 1. (5) EYVL L 126, 18. 5. 1994, s. 1, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18. 12. 1997, s. 1). (6) EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 46. 7) 8) L 64/106 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 tiedeyhteis(cid:246)n, teollisuuden ja k(cid:228)ytt(cid:228)jien on t(cid:228)r- ke(cid:228)(cid:228) osallistua merkitt(cid:228)v(cid:228)sti toiminnan m(cid:228)(cid:228)ritte- lyyn, ja tarvittaessa niiden olisi osallistuttava t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon, nomisen tietopohjan laajentaminen” (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’eri- tyisohjelma’). puiteohjelman viidennen on suunnattava my(cid:246)s innovaatioon muun muassa ensimm(cid:228)isen innovaatiota koskevan toiminta- suunnitelman tavoitteiden edist(cid:228)miseksi, tutkimustoimet 9) inhimillisten voimavarojen parantaminen on innovaation ja olennainen tekij(cid:228) kilpailukyvyn, ty(cid:246)llisyyden edist(cid:228)miseksi yhteis(cid:246)ss(cid:228), 10) pk-yrityksi(cid:228) olisi erityisesti rohkaistava osallistu- maan, 2 artikla 1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelli- seksi arvioitu raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on viidennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 1 280 miljoonaa euroa, josta enint(cid:228)(cid:228)n 6,55 % varataan komission hallinnollisiin menoihin. T(cid:228)m(cid:228)n raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n viitteellinen jakautuminen k(cid:228)y ilmi liitteest(cid:228) I. Edell(cid:228) 1 kohdassa tarkoitetusta raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) 2. varataan 11) t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman toteuttamisessa on otettava huo- mioon yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia koskeva yhtei- s(cid:246)n politiikka, — 293 miljoonaa euroa kaudeksi 1998—1999 ja 12) tehokkaalla ja avoimella hallinnolla ohjelmasta tulee tehokkaampi ja k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)yst(cid:228)v(cid:228)llisempi, — 987 miljoonaa euroa kaudeksi 2000—2002. 13) hallinnolliset kulut olisi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n talousarvioon avoimuutta edist(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla, 14) jotta ohjelmaa t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa on syyt(cid:228) seu- rata, tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen; on my(cid:246)s syyt(cid:228) teett(cid:228)(cid:228) aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arviointi ohjelman toteuttamisen etenemisest(cid:228), ja voitaisiin 15) tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityisohjelmien tieteellisest(cid:228) ja teknisest(cid:228) sis(cid:228)l- l(cid:246)st(cid:228), ON TEHNYT T(cid:190)M(cid:190)N P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)KSEN: 1 artikla Neuvosto mukauttaa viimeksi mainittua m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) vii- dennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyin edellytyksin vii- dennen kohdan 2 c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa. Erityisohjel- maa toteutettaessa ei ennen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) saa ylitt(cid:228)(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). luetelmakohdassa ensimm(cid:228)isess(cid:228) puiteohjelman artiklan 1 3. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) vahvistaa t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) asetettujen tieteellisten ja teknologisten tavoittei- den ja painopisteiden mukaisesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat kutakin varainhoitovuotta varten ottaen huomioon monivuo- tisten rahoitusn(cid:228)kymien perusteella k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ole- vat varat. 3 artikla 1. Erityisohjelman p(cid:228)(cid:228)periaatteet, tieteelliset ja tek- nologiset tavoitteet ja painopisteet k(cid:228)yv(cid:228)t ilmi liitteest(cid:228) II. Ne ovat yhdenmukaiset viidennen puiteohjelman liitteess(cid:228) I esitettyjen periaatteiden ja kolmeen luok- kaan jaettujen valintaperusteiden kanssa. Hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti 25 p(cid:228)iv(cid:228)n tammikuuta 1999 ja 31 p(cid:228)iv(cid:228)n joulukuuta 2002 v(cid:228)liseksi ajaksi erityis- ohjelma ”Tutkijavoimavarojen lis(cid:228)(cid:228)minen ja sosioeko- 2. Toteutettavien TTK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valin- taperusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tieto- jen levitt(cid:228)mist(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 10 artiklassa. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/107 T(cid:228)t(cid:228) ohjelmaa koskevat erityset valintaperusteet m(cid:228)(cid:228)- ritet(cid:228)(cid:228)n liitteess(cid:228) IV. b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikatau- lu; Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritelty ty(cid:246)ohjelma, noudatetaan kaik- kia kyseisi(cid:228) perusteita, vaikkakin niit(cid:228) voidaan painot- taa eri tavalla. c) liitteess(cid:228) III mainitut koordinointij(cid:228)rjestelyt sek(cid:228) j(cid:228)rjestelyt viidennen puiteohjelman kolmannen toi- men innovaatioon ja pk-yritysten osallistumiseen liittyvien tavoitteiden tukemiseksi; sek(cid:228) Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tie- 3. tojen levitt(cid:228)mist(cid:228) koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden sovelta- mista koskevat j(cid:228)rjestelyt kutakin ep(cid:228)suoraa TTK- tointa varten. 4. Yhteis(cid:246)n osallistumista puiteohjelman rahoituk- seen koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. Erityisohjelman ep(cid:228)suorat TTK-toimet m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n viidennen puiteohjelman liitteiss(cid:228) II ja IV. Ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t annetaan t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen liitteess(cid:228) III. 2. Ty(cid:246)ohjelmassa otetaan huomioon tiedeyhteis(cid:246)n, teollisuuden ja k(cid:228)ytt(cid:228)jien asiaan liittyv(cid:228)t edut. Ep(cid:228)suo- rat TTK-toimet toteutetaan ty(cid:246)ohjelman perusteella osallistumista ja tietojen levitt(cid:228)mist(cid:228) koskevissa s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)iss(cid:228) annettujen menettelyjen mukaisesti. 3. Ty(cid:246)ohjelma p(cid:228)ivitet(cid:228)(cid:228)n tarvittaessa, ja komissio antaa sen kaikkien asianomaisten osapuolten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)yst(cid:228)v(cid:228)llisess(cid:228) muodossa, my(cid:246)s s(cid:228)hk(cid:246)isess(cid:228) muodossa. 6 artikla 4 artikla Komissio vastaa t(cid:228)m(cid:228)n erityisohjelman t(cid:228)yt(cid:228)n- 1. t(cid:246)(cid:246)npanosta. Ottaen huomioon 3 artiklassa tarkoitetut perusteet sek(cid:228) liitteess(cid:228) II esitetyt ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio: tieteelliset Seuraavien toimenpiteiden toteuttamiseen sovelle- 2. taan 7 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) menettely(cid:228): a) seuraa kulloinkin soveltuvalla riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella erityis- ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ja tekee tarvittaessa vii- dennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukai- sesti erityisohjelman mukauttamiseksi; ja neuvostolle ehdotuksia b) viidennen puiteohjelman teett(cid:228)(cid:228) artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin eri- tyisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toi- mista. 5 5 artikla — 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ty(cid:246)ohjelman laa- timinen ja p(cid:228)ivitys, my(cid:246)s ehdotuspyynt(cid:246)jen sis(cid:228)ll(cid:246)n osalta; — rahoitettaviksi ehdotettujen TTK-toimien hyv(cid:228)ksy- minen mukaan lukien kolmansien maiden yksik(cid:246)i- den osallistuminen, kun t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman mukainen yhteis(cid:246)n osuus on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 0,8 miljoonaa euroa; — viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tar- koitetun ulkopuolisen arvioinnin toimeksiannon laatiminen; — liitteess(cid:228) I esitetyn raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n viitteellisen jakau- tumisen mahdollinen tarkistus. 1. Komissio laatii ty(cid:246)ohjelman, jossa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n: 7 artikla a) yksityiskohtaisesti liitteess(cid:228) II olevat tavoitteet ja TTK:n painopisteet; 1. Komissiota avustaa ohjelmakomitea (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’komitea’), joka muodostuu j(cid:228)senvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. L 64/108 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 2. Edell(cid:228) 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komission edustaja tekee komitealle ehdo- tuksen tarvittavista toimenpiteist(cid:228). Komitea antaa lau- suntonsa edell(cid:228) tarkoitetuista ehdotuksista toimenpi- jonka puheenjohtaja voi asettaa teiksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa, asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten edellytykseksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyll(cid:228) enemmist(cid:246)ll(cid:228), jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komite- aan kuuluvien j(cid:228)senvaltioiden edustajien (cid:228)(cid:228)net paino- tetaan mainitussa tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu (cid:228)(cid:228)nestykseen. artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyll(cid:228) 3. a) Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) suunnitelluista toimenpiteist(cid:228), jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. b) Jos suunnitellut toimenpiteet eiv(cid:228)t ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annet- tu, komissio tekee viipym(cid:228)tt(cid:228) neuvostolle ehdo- tuksen tarvittavista toimenpiteist(cid:228). Neuvosto ratkaisee asian m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)ll(cid:228). Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa yhdeks(cid:228)n viikon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa siit(cid:228), kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen ehdotetuista toimenpiteist(cid:228). 4. Komissio tiedottaa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti komitealle eri- tyisohjelman toteuttamisen yleisest(cid:228) edistymisest(cid:228) ja erityisesti kaikkien t(cid:228)st(cid:228) ohjelmasta rahoitettujen TTK- toimien edistymisest(cid:228). Komiteaa tukee alakomitea, 5. joka muodostuu j(cid:228)senvaltioiden edustajista. Alakomitean teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on antaa kyseiseen ohjelmaan kuuluvan sosioekonomisen tutkimuksen toteuttamiseen liittyvi(cid:228) asiantuntijaneu- voja sek(cid:228) laatia yleiskatsaus koko puiteohjelman alalla toteutetusta sosioekonomisesta tutkimuksesta. 8 artikla Komissio tiedottaa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti viidennen puiteohjel- man 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjelman toteuttamisen ylei- sest(cid:228) edistymisest(cid:228), my(cid:246)s pk-yritysten osallistumisesta ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta. 9 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu kaikille j(cid:228)senvaltioille. Tehty Brysseliss(cid:228) 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999. Neuvoston puolesta J. FISCHER Puheenjohtaja 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/109 LIITE I RAHAM(cid:190)(cid:190)R(cid:190)N VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN Toimintatyyppi — Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden tukeminen — Infrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuuksien parantaminen — Tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen edist(cid:228)minen — Avaintoiminto: sosioekonomisen tietopohjan parantaminen — Eurooppalaisen edist(cid:228)mistoimet tiede- ja teknologiapolitiikan kehityksen (miljoonaa euroa) M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 858 182 50 165 25 Yhteens(cid:228) 1 280 L 64/110 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 P(cid:190)(cid:190)PERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET LIITE II JOHDANTO Tiedon merkitys maailmassa kasvaa jatkuvasti. T(cid:228)ll(cid:228) alalla yhteis(cid:246)ll(cid:228) on valttinaan korkeatasoiset tut- kijat, insin(cid:246)(cid:246)rit ja teknikot. Tavoitteena on t(cid:228)m(cid:228)n osaamisen s(cid:228)ilytt(cid:228)minen ja tuen tarjoaminen sen kehitt(cid:228)miseksi edelleen tukemalla entist(cid:228) enemm(cid:228)n tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta sek(cid:228) paranta- malla p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) tutkimusinfrastruktuureihin. Lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)ll(cid:228) on yhteiskunta- ja taloustieteiden sek(cid:228) humanististen tieteiden alalla vahva tutkimus- perinne, jota on syyt(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)ess(cid:228) nykyisi(cid:228) ja tulevia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia kehityssuuntauksia ja tarpeita yhteis(cid:246)n kilpailukyvyn lis(cid:228)(cid:228)miseksi ja sen kansalaisten el(cid:228)m(cid:228)n laadun parantamiseksi. YLEISET TAVOITTEET Ohjelman yleisiss(cid:228) tavoitteissa, joiden saavuttamiseksi toiminta on yhdistett(cid:228)v(cid:228) puiteohjelman muiden osien vastaaviin toimenpiteisiin, painottuu kaksi ensisijaista toiminta-alaa eli tutkijavoimavarojen lis(cid:228)(cid:228)- minen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen. T(cid:228)ss(cid:228) tarkoituksessa toiminnalla pyrit(cid:228)(cid:228)n: — kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n tutkijavoimavaroja tavoitteena erityisesti tasavertaisten p(cid:228)(cid:228)symahdollisuuk- sien sek(cid:228) tasaisemman sukupuolijakautuman turvaaminen p(cid:228)(cid:228)asiassa tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden kautta, jolloin muun muassa voitaisiin luoda uusia ty(cid:246)paikkoja, — parantamaan p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) tutkimusinfrastruktuureihin, — auttamaan yhteis(cid:246)(cid:228) kehittym(cid:228)(cid:228)n tutkijoiden kannalta houkuttelevaksi ymp(cid:228)rist(cid:246)ksi sek(cid:228) edist(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n eurooppalaista tutkimusta kansainv(cid:228)lisell(cid:228) tasolla ja edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n eurooppalaista tiede- ja tek- nologiakulttuuria, — vahvistamaan erityisen avaintoiminnon avulla sosioekonomista tietopohjaa, jotta voitaisiin parem- min ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) eurooppalaisen yhteiskunnan keskeisimpi(cid:228) ongelmia, ja — tukemaan yhteis(cid:246)n tiede- ja teknologiapolitiikan sek(cid:228) muiden politiikkojen m(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228). 1. OHJELMAAN KUULUVAT ERITYISTOIMET A. Tutkijavoimavarojen lis(cid:228)(cid:228)minen 1 ) Tu t k i j o i d e n k o u l u t u k s e n j a l i i k k u v u u d e n t u k e m i n e n Yhteis(cid:246)n tutkijoiden yksil(cid:246)kohtainen ja yhteinen asiantuntemus on huomattava voimavara. Maailman- laajuinen kilpailu tieteellisen tutkimuksen alalla on kuitenkin kova. T(cid:228)rkeimpiin kilpailijoihin verrat- tuna yhteis(cid:246)ss(cid:228) on suurempi vajaus tutkijoista, tutkimus on varsin sirpaleista ja p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)ist(cid:228), tutki- musryhm(cid:228)t ovat jossain m(cid:228)(cid:228)rin eristyneit(cid:228) etenkin yhteis(cid:246)n reuna-alueilla ja muita heikommassa ase- massa olevilla alueilla, samoin tutkijavaihto yliopistomaailman ja teollisuuden v(cid:228)lill(cid:228), lis(cid:228)ksi aktiiviv(cid:228)est(cid:246) ik(cid:228)(cid:228)ntyy yleisesti nopeasti, mik(cid:228) heijastuu my(cid:246)s tutkimuksen kent(cid:228)ss(cid:228), ja lis(cid:228)ksi naispuolisten tutkijoiden tarjoama potentiaali on puutteellisesti hy(cid:246)dynnetty. tutkijoiden liikkuvuus maantieteellisesti on melko v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228), 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/111 N(cid:228)iden ongelmien ratkaisemiseksi tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden tukemista koskevassa toi- minnassa keskityt(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228)vaikuttamaan eurooppalaisen tutkimusymp(cid:228)rist(cid:246)n kehitt(cid:228)miseen seuraa- vien yleisten tavoitteiden mukaisesti: edistet(cid:228)(cid:228)n erityisesti uransa alkuvaiheessa olevien nuorten tutki- joiden tutkimusty(cid:246)n kautta tapahtuvaa koulutusta, naisten ja miesten tasavertaisia mahdollisuuksia tutkimuksen alalla, eri maiden tutkijaryhmien yhteisty(cid:246)t(cid:228), mukaan lukien monitieteiset l(cid:228)hestymista- vat, erityisesti yhteisten tutkimushankkeiden ymp(cid:228)rille koottavien verkkojen avulla, tutkijoiden liikku- vuutta Euroopassa, yhteisty(cid:246)t(cid:228), vuorovaikutusta ja henkil(cid:246)st(cid:246)n liikkuvuutta akateemisen tutkimuksen ja teollisuuden harjoittaman tutkimuksen v(cid:228)lill(cid:228) sek(cid:228) yhteis(cid:246)n tieteellist(cid:228) ja teknologista yhten(cid:228)isyytt(cid:228) ottaen erityisesti huomioon muita heikommassa asemassa olevien alueiden tarpeet. Ohjelman t(cid:228)m(cid:228) osa on tarkoitus toteuttaa kahden toimen eli tutkijankoulutusverkkojen ja yhten(cid:228)isen Marie Curie -apurahaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n kautta. N(cid:228)m(cid:228) toimintalinjat koskevat kaikkia tieteellisen tutkimuk- sen aloja, joilla toiminta liittyy tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittelytoimintaa koskeviin yhteis(cid:246)n tavoitteisiin, ja tutkijat itse valitsevat niihin kuuluvat hankkeet. Hankkeet valitaan yksin- omaan niiden tieteellisen arvon perusteella ja sen mukaan, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin ne edist(cid:228)v(cid:228)t toimien tavoittei- den toteutumista, ilman ett(cid:228) tieteenalaa tai aiheita rajoitettaisiin mill(cid:228)(cid:228)n tavoin etuk(cid:228)teen (ns. bot- tom-up -l(cid:228)hestymistapa). Hankkeiden jakautumista tutkimusaloittain ja niihin osallistuneiden miesten ja naisten osuutta arvioidaan kuitenkin j(cid:228)lkeenp(cid:228)in. Tutkijankoulutusverkot P(cid:228)(cid:228)tavoitteena on korkealuokkaisiin kansainv(cid:228)lisiin yhteistoiminnallisiin tutkimushankkeisiin liittyv(cid:228)n tutkijankoulutuksen edist(cid:228)minen erityisesti nuorten, v(cid:228)it(cid:246)skirjaa valmistelevien tai tohtorintutkinnon suorittaneiden tutkijoiden osalta. Kyseeseen tulevat my(cid:246)s uudet, nousevat tieteenalat. Yhteis(cid:246)n tukea on tarkoitus my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) verkkoon kuuluvien tutkimusryhmien vahvistamiseen palkkaamalla niihin v(cid:228)li- aikaisesti nuoria tutkijoita, jotka tulevat eri maasta kuin kyseinen ryhm(cid:228), ja lis(cid:228)ksi sill(cid:228) on tarkoitus osittain kattaa koulutusverkon perustana olevan yhteistoiminnallisen tutkimushankkeen koordinointi- kustannukset. Kunkin verkon sis(cid:228)ll(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) siin(cid:228) mukana oleville nuorille tutkijoille sopiva koulutusohjel- ma. Koulutusohjelmassa on hy(cid:246)dynnett(cid:228)v(cid:228) verkon kansainv(cid:228)lisyytt(cid:228) ja soveltuvissa tilanteissa yhteis- ty(cid:246)hankkeen monialaisuutta, verkkoon kuuluvien ryhmien keskin(cid:228)ist(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)vyytt(cid:228) ja verkon mah- dollisia yhteyksi(cid:228) teollisuuteen. Tukijankoulutusverkoilla olisi edistett(cid:228)v(cid:228) tutkijankoulutusta teollisuu- teen yhteydess(cid:228) olevassa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) ja lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) vuorovaikutusta akateemisen ja teollisuuden harjoittaman tutkimuksen v(cid:228)lill(cid:228) silloin, kun t(cid:228)m(cid:228) on olennaista verkon koulutusohjelman kannalta. Kaikissa tutkijankoulutusverkoissa on tarjottava naisille ja miehille yht(cid:228)l(cid:228)iset mahdollisuudet. Marie Curie -apurahaj(cid:228)rjestelm(cid:228) Toimintalinja muodostuu yhten(cid:228)isest(cid:228) Marie Curie -apurahojen j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228), jonka perusosana ovat tarvittavaa tutkimuskokemusta omaaville edistyneille nuorille tutkijoille tarkoitetut ja tutkijoiden itsens(cid:228) valitsemien aihealueiden mukaan my(cid:246)nnetyt henkil(cid:246)kohtaiset apurahat. J(cid:228)rjestelm(cid:228)n avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n tehostamaan yhteis(cid:246)n tutkijankoulutusapurahojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Apurahaa voivat hakea seuraaviin kolmeen ryhm(cid:228)(cid:228)n kuuluvat tutkijat: i) yliopistollisen perustutkinnon suorittaneet nuoret tutkijat; ii) tarvittavaa tutkimuskokemusta omaavat nuoret tutkijat, jotka ovat tavallisesti joko tohtorintutkinnon suorittaneita tutkijoita tai tutkijoita, joilla on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n nelj(cid:228)n vuo- den kokemus muusta korkeakoulututkintoa edellytt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tutkimuksesta kuin tohtorintutkintoon t(cid:228)h- t(cid:228)(cid:228)viin opintoihin liittyv(cid:228)st(cid:228) tutkimuksesta; iii) kokeneet tutkijat, joilla on tohtorintutkinnon suoritta- misen j(cid:228)lkeen hankittu v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kymmenen vuoden tutkimuskokemus ja jotka kuuluvat jonkin tutki- muslaitoksen vakituiseen henkil(cid:246)kuntaan. J(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) miehill(cid:228) ja naisilla on tasavertaiset mahdollisuudet. Henkil(cid:246)kohtaiset Marie Curie -apurahat Tarkoituksena on tarjota Euroopan parhaille nuorille tutkijoille edistyneen tason tutkijankoulutusta antamalla heille tilaisuus osallistua tutkimustoimintaan, jotta heist(cid:228) kehittyisi Euroopan johtavia tutki- joita. Tutkimuslaitokset ottavat vastaan nuoria tutkijoita, joilla on riitt(cid:228)v(cid:228)sti tutkimuskokemusta. Henkil(cid:246)kohtaisen kaksivuotisen koulutusapurahan k(cid:228)ytetty(cid:228)(cid:228)n muita heikommassa asemassa olevilta alueilta kotoisin olevat apurahan saajat, jotka haluavat palata jollekin oman maansa muita heikom- massa asemassa olevalle alueelle, voivat saada henkil(cid:246)kohtaisen Marie Curie -paluuapurahan. L 64/112 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 Lis(cid:228)j(cid:228)rjestelmiin ja t(cid:228)ydent(cid:228)viin j(cid:228)rjestelmiin kuuluvat: Yritysten Marie Curie -vierailuapurahat N(cid:228)ill(cid:228) apurahoilla tarjotaan nuorille tutkijoille mahdollisuus tutkimusty(cid:246)h(cid:246)n teollisuudessa tai kaupas- sa. Tavoitteena on my(cid:246)s teollisuuden ja korkeakoulujen yhteisty(cid:246)n edist(cid:228)minen. Teolliset ja kaupalliset yritykset ottavat vastaan nuoria korkeakoulututkinnon suorittaneita henkil(cid:246)it(cid:228) ja riitt(cid:228)v(cid:228)sti tutki- muskokemusta omaavia nuoria tutkijoita. Is(cid:228)nt(cid:228)yrityksen edellytet(cid:228)(cid:228)n tarjoavan stipendiaatille asian- mukaiset puitteet tutkimusty(cid:246)lle ja varmistavan ty(cid:246)n seurannan. Pk-yritysten osallistumista on tarkoi- tus helpottaa erityistoimenpitein. Marie Curie -kehitys- ja vierailuapurahat Toiminta on tarkoitettu edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n korkeatasoisen tutkimuksen tekemiseen tarvittavia valmiuksia muita heikommassa asemassa olevilla yhteis(cid:246)n alueilla sijaitsevissa tutkimuslaitoksissa. Tutkimuslaitok- set, joilla on tarve kehitt(cid:228)(cid:228) uusia osaamisaloja, ottavat vastaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti tutkimuskokemusta omaavia nuoria tutkijoita. J(cid:228)rjestelyll(cid:228) lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n yhteenkuuluvuutta tieteen ja teknologian aloilla. Kokeneiden tutkijoiden Marie Curie -apurahat Toimella pyrit(cid:228)(cid:228)n hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kokeneiden eurooppalaisten tutkijoiden asiantuntemusta parannetta- essa tiedon ja teknologian siirtoa teollisuuden ja korkeakoulujen v(cid:228)lill(cid:228) (kumpaankin suuntaan) ja niist(cid:228) muita heikommassa asemassa olevien alueiden suuntaan. Korkeakoulu tai tutkimuslaitos ottaa vastaan teollisesta tai kaupallisesta yrityksest(cid:228) tulevan kokeneen tutkijan tai p(cid:228)invastoin, yritys ottaa vastaan korkeakoulusta tai tutkimuslaitoksesta tulevan tutkijan taikka tutkija joko tulee jostakin muita heikommassa asemassa olevalla alueella sijaitsevasta tutkimuslaitoksesta tai vierailee vastaavassa lai- toksessa. Vierailut Marie Curie -koulutuskeskuksissa Nuorille tohtorinkoulutuksessa oleville tutkijoille tarjotaan mahdollisuus suorittaa osa opinnoistaan jossakin Marie Curie -koulutuskeskuksessa, ja n(cid:228)in saadaan erikoistuneet koulutuskeskukset mahdolli- simman tehokkaaseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja lis(cid:228)arvoa yhteis(cid:246)n tasolla. 2. Tu t k i m u s i n f r a s t r u k t u u r i e n k (cid:228) y t t (cid:246) m a h d o l l i s u u k s i e n p a r a n t a m i n e n Mahdollisuus keskeisten tutkimusinfrastuktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n on yh(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)mp(cid:228)(cid:228) kehityksen k(cid:228)rjess(cid:228) olevilla tieteenaloilla. Eurooppalaisten tutkimusryhmien s(cid:228)ilyminen kilpailukykyisin(cid:228) muun maailman ryhmiin verrattuna riippuu siit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin niill(cid:228) on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n ajanmukaisia infrastruktuureja. Termill(cid:228) ’tutkimusinfrastruktuurit’ tarkoitetaan laitoksia ja muita tahoja, jotka tarjoavat tiedeyhteis(cid:246)n tarvitsemia palveluja. Niihin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t esimerkiksi suuret yksitt(cid:228)iset tutkimuslaitokset, kokoelmat, eri- tyiset biotoopit, kirjastot, tietokannat, hajallaan toisistaan sijaitsevien pienten tutkimuslaitosten verkos- tot sek(cid:228) osaamiskeskukset, jotka tarjoavat laajalle tiedeyhteis(cid:246)lle peruspalveluja tekniikkaa ja tiedol- lista osaamista yhdist(cid:228)en. Koska valtaosaa eurooppalaisista tutkimusinfrastruktuureista yll(cid:228)pit(cid:228)v(cid:228)t kansalliset viranomaiset l(cid:228)hinn(cid:228) oman maansa tutkijaryhmien hy(cid:246)dyksi, infrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuus on usein etu- p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) tai jopa yksinomaan kotimaisilla tutkimusryhmill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi monilla tutkijoilla ei ole mahdollisuutta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) oman ty(cid:246)ns(cid:228) kannalta soveltuvimpia eurooppalaisia infrastruktuureja. Lis(cid:228)ksi harvat ajanmukaiset laitokset ovat teollisuusyritysten omis- tuksessa eiv(cid:228)tk(cid:228) useinkaan ole avoimia yrityksen ulkopuolella ty(cid:246)skenteleville tutkijoille. Monilla aloilla eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja luonnehtii my(cid:246)s v(cid:228)h(cid:228)inen kansainv(cid:228)linen yhteisty(cid:246) infrastruktuurien yll(cid:228)pit(cid:228)jien kesken. Ne saisivat yhteis(cid:246)n tasolla merkitt(cid:228)v(cid:228)sti lis(cid:228)arvoa, jos infrastruktuurien yll(cid:228)pit(cid:228)jien v(cid:228)lille onnistuttaisiin luomaan samanlainen yhteisy(cid:246)kulttuuri kuin on kehittym(cid:228)ss(cid:228) eurooppalaisten tutkijoiden v(cid:228)lille. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/113 Koska infrastuktuurien kehitt(cid:228)minen ja toiminta kuuluu kansallisten viranomaisten vastuulle, liittyy ”Tutkimusinfrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuuksien parantaminen” -toimi seuraaviin yleisiin tavoittei- siin: — kehitet(cid:228)(cid:228)n uusia, muista maista tuleville k(cid:228)ytt(cid:228)jille sopivia p(cid:228)(cid:228)syvaihtoehtoja yhteis(cid:246)n tasolla mer- kityksellisiin infrastruktuureihin, — kannustetaan infrastruktuurien yll(cid:228)pit(cid:228)ji(cid:228) ja k(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228) yhteisty(cid:246)h(cid:246)n tutkimusinfrastruktuurien k(cid:228)y- t(cid:246)n tehostamiseksi ja parannetaan tiedeyhteis(cid:246)lle tarjottavia palveluja t(cid:228)t(cid:228) kautta, — m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n koordinointi-, tuki- ja liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteist(cid:228) yhten(cid:228)isyyden varmistamiseksi muihin erityisohjelmiin sis(cid:228)ltyviin, aiheeseen liittyviin toimiin n(cid:228)hden. T(cid:228)m(cid:228) toiminta koskee infrastruktuureja kaikilla tieteellisen tutkimuksen aloilla, jotka edist(cid:228)v(cid:228)t tutki- musta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittelytoimintaa koskevien yhteis(cid:246)n tavoitteiden toteutumista edel- lytt(cid:228)en, ettei toimenpiteit(cid:228) toteuteta puiteohjelman muun toiminnan yhteydess(cid:228). P(cid:228)(cid:228)asiallisesti toteutus tapahtuu tukitoimena, jolla helpotetaan muiden maiden tutkijoiden p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) t(cid:228)rkeimpiin tutkimusinf- rastruktuureihin. Toimintaa t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) kaksi toimenpidekokonaisuutta eli ”Infrastruktuurien yhteisty(cid:246)- verkot” ja ”Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet”. Mahdollisuudet muiden maiden t(cid:228)rkeimpien tutkimusinfrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Tavoitteena on kehitt(cid:228)(cid:228) tutkijaryhmille (ja yksitt(cid:228)isille tutkijoille) uusia mahdollisuuksia k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sellai- sia t(cid:228)rkeit(cid:228) tutkimusinfrastruktuureja, jotka ovat heid(cid:228)n ty(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n tarkoituksenmukaisimpia, riippu- matta siit(cid:228), mill(cid:228) j(cid:228)senvaltion tai assosioituneen maan alueella ryhm(cid:228)t toimivat tai infrastruktuurit sijaitsevat. Jotta infrastruktuurille voitaisiin my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n tukea, sen on tarjottava korkeimman tason tutki- musty(cid:246)ss(cid:228) tarvittavaa huippuluokan palvelua, sen on oltava Euroopassa harvinainen, sen investointi- ja toimintakustannusten on oltava suhteellisen korkeat kyseisen toiminta-alan tavanomaisiin kustan- nuksiin verrattuna ja sen on tarjottava riitt(cid:228)v(cid:228)sti tieteellist(cid:228), teknist(cid:228) ja logistista tukea ulkopuolisille, ensikertalaisille, k(cid:228)ytt(cid:228)jille, erityisesti yhteis(cid:246)n tukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n valikoiduille infrastruktuurien yll(cid:228)pi- t(cid:228)jille, jotta n(cid:228)m(cid:228) antaisivat ulkomaisille k(cid:228)ytt(cid:228)jille ilmaisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden tarjoamiinsa palveluihin. Jokaisen tuen saajaksi hyv(cid:228)ksytyn yll(cid:228)pit(cid:228)j(cid:228)n on tiedotettava laajalti avoimista mahdollisuuksista ja tarkastutettava saamiensa ehdotusten tieteellinen arvo riippumattomilla asiantuntijoilla; etusijalle on asetettava tutkimusryhm(cid:228)t, jotka eiv(cid:228)t ole aikaisemmin k(cid:228)ytt(cid:228)neet kyseist(cid:228) infrastruktuuria, sek(cid:228) ryh- m(cid:228)t, joiden kotimaassa ei vastaavia palveluja ole. P(cid:228)(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)isesti t(cid:228)ss(cid:228) toimessa ei voida tukea k(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228), joiden tutkimusty(cid:246) t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228) yksinomaiseen k(cid:228)yt- t(cid:246)oikeuteen. Poikkeuksia voidaan kuitenkin tehd(cid:228) pk-yritysten kohdalla, jotka haluavat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) jotain tietty(cid:228) infrastruktuuria ensimm(cid:228)ist(cid:228) kertaa. Infrastruktuurien yhteisty(cid:246)verkot T(cid:228)ll(cid:228) toiminnalla pyrit(cid:228)(cid:228)n saamaan infrastruktuurien yll(cid:228)pit(cid:228)j(cid:228)t ja k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t koordinoimaan toimin- taansa ja yhdist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n voimavaransa niiden v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n kehitt(cid:228)miseksi, riitt(cid:228)v(cid:228)n tutkimusaineis- ton synnytt(cid:228)miseksi pitk(cid:228)lle kehitetty(cid:228) tekniikkaa, instrumentointia ja teknologioita vaativilla aloilla, hyvien k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen levitt(cid:228)miseksi, yhteisten k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen ja yhteentoimivuuden tehostamiseksi, keskin(cid:228)i- sen t(cid:228)ydent(cid:228)vyyden lis(cid:228)(cid:228)miseksi ja suurten virtuaalisten ja hajautettujen j(cid:228)rjestelmien kehitt(cid:228)miseksi. Yhteis(cid:246)n tukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n sellaisten yhteisten toimintojen koordinointiin, joiden ansiosta yhteisty(cid:246)- verkolle t(cid:228)rkeit(cid:228) nykyisi(cid:228) ja tulevia infrastruktuureja voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ja hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) tehokkaammin. N(cid:228)ihin verkkoihin voivat osallistua tutkimusinfrastruktuurien yll(cid:228)pit(cid:228)j(cid:228)t, korkeakoulujen, tutkimuskes- kusten ja teollisuuden tutkimusryhm(cid:228)t, k(cid:228)ytt(cid:228)jien edustajat ja laitevalmistajat. Eri verkot liittyv(cid:228)t kukin eri tavalla Euroopan tutkimusinfrastruktuureihin. Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet Pyrit(cid:228)(cid:228)n tukemaan sellaisia tutkimusyhteisty(cid:246)hankkeita, jotka jollain m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyll(cid:228) alalla saattavat yhtei- s(cid:246)n tasolla parantaa infrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuuksia sek(cid:228) niiden tarjoamia palveluja. Erityisen L 64/114 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 huomion kohteena ovat tutkimushankkeet, jotka tukevat t(cid:228)h(cid:228)n ohjelmaan kuuluvia infrastruktuurien yhteisty(cid:246)verkkoja tai aikaisemman tutkijoiden koulutus- ja liikkuvuusohjelman yhten(cid:228)ist(cid:228) kokeilutoi- mintaa. 3. T i e t e e l l i s e n j a t e k n o l o g i s e n h u i p p u o s a a m i s e n e d i s t (cid:228) m i n e n Tutkijoiden ja tutkimuslaitosten tieteellinen ja tekninen huippuosaaminen on ehdoton edellytys Euroo- pan menestykselle kansainv(cid:228)lisen tieteellisen tutkimuksen kehityksen kilpailuymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). Huippuo- saamisen edist(cid:228)misen odotetaan kannustavan parhaita tutkijoita ja ryhmi(cid:228) osallistumaan ja sitoutu- maan eurooppalaiseen tutkimukseen ja tekem(cid:228)(cid:228)n eurooppalaistutkijoiden merkitt(cid:228)vimpi(cid:228) tutkimustu- loksia laajemmin tunnetuksi. Samalla olisi t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) parantaa tieteen ja tutkimuksen yleist(cid:228) tuntemusta yhteiskunnassa. Pyrkimyksen(cid:228) olisi luoda suotuisa ymp(cid:228)rist(cid:246) tutkimukselle ja teknologiselle kehitt(cid:228)miselle ja erityisesti yhteis(cid:246)n puite- ohjelmissa teht(cid:228)v(cid:228)lle ty(cid:246)lle. Tieteellisen toiminnan ja tutkimuksen onnistuminen ja oletettujen hy(cid:246)dyl- listen vaikutusten syntyminen edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) kansalaiset tuntevat tieteen ja tieteellisten asioiden perusk(cid:228)sitteet ja ett(cid:228) heill(cid:228) on my(cid:246)nteinen yleisk(cid:228)sitys tieteest(cid:228) ja sen tuloksista. Toiminnalla on tarkoitus mahdollisuuksien mukaan laajentaa ja t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) kansallista tutkimusty(cid:246)t(cid:228). Korkean tason tieteelliset tapaamiset Korkean tason tieteelliset tapaamiset edist(cid:228)v(cid:228)t tieteen kehityst(cid:228) vaihdon avulla ja tarjoavat tieteen ja teknologian k(cid:228)rjess(cid:228) ty(cid:246)skenteleville kokeneille tutkijoille tilaisuuden v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) tietojaan ja kokemuksi- aan uudelle sukupolvelle. Korkean tason tieteelliset tapaamiset ovat my(cid:246)s yhteis(cid:246)n ulkopuolella ty(cid:246)s- kenteleville yhteis(cid:246)st(cid:228) oleville tutkijoille tilaisuus luoda ja hoitaa henkil(cid:246)-ja tiedeyhteyksi(cid:228) Euroopan unionissa toimiviin kollegoihin. Tieteellisi(cid:228) tapaamisia voidaan j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) eurooppalaisina konferensseina, kursseina, ty(cid:246)pajoina tai kes(cid:228)- kursseina, ja ne olisivat p(cid:228)(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)isesti pienimuotoisia tapahtumia. Suurempien tapahtumien yhtey- dess(cid:228) voidaan tukea nuorten tutkijoiden osallistumista. My(cid:246)s uusia tieteellisen kokouksen muotoja, kuten s(cid:228)hk(cid:246)isess(cid:228) muodossa j(cid:228)rjestett(cid:228)vi(cid:228) kokouksia, voidaan tukea. Tieteellisi(cid:228) tapaamisia j(cid:228)rjeste- t(cid:228)(cid:228)n kaikilla tieteenaloilla, ja tutkijat valitsevat itse vapaasti niiden aiheet. Palkinnot ensiluokkaisesta tutkimusty(cid:246)st(cid:228) Palkinnot antavat julkista tunnustusta ja n(cid:228)kyvyytt(cid:228) tutkijoille, jotka eurooppalaiseen tutkimusyhteis- ty(cid:246)h(cid:246)n perustuen ovat saavuttaneet tutkimukseen tai teknologiseen kehitt(cid:228)miseen liittyvi(cid:228) huomattavia tuloksia. My(cid:246)s nuorille, jotka ovat tehneet huomattavaa tieteellist(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228) vaikka ovat viel(cid:228) koululaisia tai opiskeilijoita, voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) palkintoja ja siten motivoida heit(cid:228) jatkamaan ty(cid:246)t(cid:228) Euroopan tie- teellisen ja teknologisen tulevaisuuden hyv(cid:228)ksi ja samalla kannustaa muita samanik(cid:228)isi(cid:228) kiinnostumaan tieteest(cid:228) ja tutkimuksesta. Palkintoja on tarkoitus perustaa seuraavasti: ”Descartes-palkinto” huomattavista tieteellisist(cid:228) ja tekno- logisista saavutuksista, jotka perustuvat eurooppalaiseen tutkimusyhteisty(cid:246)h(cid:246)n, palkinto Euroopan korkeakoulujen opiskelijoille, jotka eiv(cid:228)t viel(cid:228) ole suorittaneet loppututkintoa ja jotka ovat kehitt(cid:228)neet omaper(cid:228)isi(cid:228) tieteellisi(cid:228) ideoita tai k(cid:228)sitteit(cid:228) Euroopan tieteen kehityksen kannalta merkitt(cid:228)vill(cid:228) aloilla; nuorten tutkijoiden EU-kilpailu, joka on avoin 15—20 vuotiaille tieteellisille lahjakkuuksille ja joka toteutetaan asiaan liittyv(cid:228)n tiedotuskampanjan yhteydess(cid:228). Yleis(cid:246)n tietoisuuden lis(cid:228)(cid:228)minen P(cid:228)(cid:228)tavoitteena on lis(cid:228)t(cid:228) yleis(cid:246)n tiet(cid:228)myst(cid:228) varsinkin eurooppalaisten tutkimusohjelmien tutkimustoi- minnasta ja teknologisesta kehitt(cid:228)misest(cid:228) ja siten kaventaa eurooppalaisen tiedeyhteis(cid:246)n ja suuren ylei- s(cid:246)n v(cid:228)list(cid:228) kuilua. Tavoitteena on, ett(cid:228) Euroopan kansalaiset ymm(cid:228)rt(cid:228)v(cid:228)t paremmin toisaalta tieteen ja 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/115 teknologian my(cid:246)nteisi(cid:228) vaikutuksia jokap(cid:228)iv(cid:228)isen el(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) kannalta ja toisaalta tutkimuksen ja tekno- logisen kehitt(cid:228)misen rajoituksia ja mahdollisia seurauksia. Toimessa pyrit(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s tuomaan tutkijoi- den tietoon suurta yleis(cid:246)(cid:228) askarruttavia kysymyksi(cid:228) ja aiheita. Yhteis(cid:246)n tukea on tarkoitus my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) seuraaviin tarkoituksiin: verkottumisen edist(cid:228)minen Euroopassa ja parhaita k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) koskevien tietojen kansallinen ja alueellinen vaihto onnistuneiden hankkeiden ja aloitteiden v(cid:228)lill(cid:228); s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisten tapaamisten j(cid:228)rjest(cid:228)minen tutkijoille ja tieteest(cid:228) tiedottaville tahoille; naisten kannustaminen osallistumaan tieteelliseen ty(cid:246)h(cid:246)n; Eurooppalaisen tiede- ja teknologiaviikon j(cid:228)rjest(cid:228)minen eurooppalaisen tieteen ja tutkimuksen ikkunana; ajankohtaisia tieteellisi(cid:228) ja teknologisia aiheita koskevan tiedon v(cid:228)litt(cid:228)minen kansantajuisesti s(cid:228)hk(cid:246)isten verkkojen ja muiden sopivien keinojen v(cid:228)lityksell(cid:228). B. Avaintoiminto: Sosioekonomisen tietopohjan parantaminen Euroopan unionin vahvuus perustuu sen j(cid:228)senten yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin eroavuuksiin ja toi- saalta kokemusten ja yhteisten arvojen samankaltaisuuteen. Lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)ll(cid:228) on yhteiskunta- ja talous- tieteiden sek(cid:228) humanististen tieteiden alalla vahva tutkimusperinne, jota on syyt(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritel- t(cid:228)ess(cid:228) nykyisi(cid:228) ja tulevia taloudellisia ja yhteiskunnallisia kehityssuuntauksia ja tarpeita yhteis(cid:246)n kil- pailukyvyn lis(cid:228)(cid:228)miseksi ja sen kansalaisten el(cid:228)m(cid:228)nlaadun parantamiseksi. T(cid:228)ll(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntyvien haasteiden aikakaudella — ty(cid:246)tt(cid:246)myysaste on siet(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n korkea, v(cid:228)est(cid:246) ik(cid:228)(cid:228)n- tyy, talous maailmanlaajuistuu, eriarvoisuus lis(cid:228)(cid:228)ntyy ja Euroopan unionin suhteellinen osuus maa- ilmantaloudesta pienenee — eurooppalaisen yhteiskunnan on muututtava kest(cid:228)v(cid:228)n sosioekonomisen kehityksen suuntaan, kaikkien kansalaisten el(cid:228)m(cid:228)nlaatua on parannettava ja Euroopan kilpailuasema maailmassa on s(cid:228)ilytett(cid:228)v(cid:228) ja sit(cid:228) on vahvistettava. Yhteiskuntatieteiden on pystytt(cid:228)v(cid:228) vastaamaan n(cid:228)i- hin haasteisiin, ylitett(cid:228)v(cid:228) kansalliset rajat, lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) tieteiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja parannettava analy- sointikyky(cid:228) tukien t(cid:228)ll(cid:228) tavoin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoa. Lis(cid:228)ksi Euroopan yhdentyminen sin(cid:228)ns(cid:228) on synnytt(cid:228)- nyt uuden tutkimuskohteen — eurooppalaisen yhteiskunnan — joka on erilainen kuin osiensa summa vaikka suuresti riippuvainen niist(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) avaintoiminnolla pyrit(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Euroopan kansalaisten ymm(cid:228)rryst(cid:228) eurooppalaisessa yhteis- kunnassa tapahtuvista rakenteellisista muutoksista ja siten l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n muutoksenhallintatapoja ja saa- maan Euroopan kansalaiset osallistumaan entist(cid:228) aktiivisemmin tulevaisuutensa muokkaamiseen. T(cid:228)m(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228) muutosten takana olevien t(cid:228)rkeimpien suuntausten sek(cid:228) teknologian, ty(cid:246)llisyyden ja yhteiskunnan v(cid:228)listen suhteiden analysointia, uuden teknologian vaikutusten analysointia ty(cid:246)olosuhtei- siin, yhteistoimintaan osallistumisen mekanismien uudelleenarviointia kaikilla hallinnon tasoilla sek(cid:228) kasvua, ty(cid:246)llisyytt(cid:228) ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edist(cid:228)vien uusien kehitysstrategioi- den laatimista. Avaintoimintoon kuuluu useita puiteohjelman yleisiin tavoitteisiin liittyvi(cid:228) aiheita. Siin(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)- rittelem(cid:228)(cid:228)n perusta ty(cid:246)paikkoja luovalle yhteiskunnalliselle, taloudelliselle ja kulttuuriselle kehitykselle ja eurooppalaisen tietoyhteiskunnan rakentamiselle. Aiheita ei pid(cid:228) tarkastella toisista erill(cid:228)(cid:228)n, vaan yhten(cid:228)isen kokonaisuuden toisiinsa liittyvin(cid:228) osina. Tuki on tarkoitettu empiiriseen ja vertailevaan tutkimukseen sek(cid:228) tulevaisuudentutkimukseen, joka edist(cid:228)(cid:228) edell(cid:228) kuvattujen kehitysprosessien k(cid:228)sitteellist(cid:228) ymm(cid:228)rt(cid:228)mist(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n kuuluu tieto- ja indi- kaattorij(cid:228)rjestelmien suunnittelu ja integrointi sek(cid:228) yhteisen tutkimusinfrastruktuurin perustaminen. Siksi t(cid:228)m(cid:228) toimi tarjoaa poliittisia p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) varten oikeaa tietoa Euroopan kohtaamista haasteista, nii- den t(cid:228)rkeimmist(cid:228) seurauksista ja niiden mahdollisista vaihtoehtoisista k(cid:228)sittelytavoista. Yhteiskunnan kehityssuunnat ja rakenteelliset muutokset Tilanteessa, jossa rakenteelliset, demografiset ja sosiaaliset muutokset ovat suuria, t(cid:228)m(cid:228)n aihealueen tutkimuksella pyrit(cid:228)(cid:228)n valaisemaan yhteiskunnallisten kehityssuuntien, kaikkien ulottuvilla olevien mahdollisuuksien, perherakenteessa tapahtuvien muutosten, taloudellisten muutosten, ty(cid:246)markkinalai- tosten, kulttuuristen mallien ja arvoj(cid:228)rjestelmien v(cid:228)lisi(cid:228) monenlaisia vuorovaikutuksia ottaen huomi- oon Euroopan alueelliset eroavuudet. Tarkastelun kohteena ovat my(cid:246)s muukalaisviha ja rasismi sek(cid:228) muuttoliike. Huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n siihen, mit(cid:228) vaikutuksia kohdistuu taloudelliseen kehitykseen, yhteiskunnalliseen integroitumiseen, sosiaaliseen suojeluun ja yhteiskunnallisen ep(cid:228)tasa-arvon ja syrjin- n(cid:228)n tekij(cid:246)ihin. L 64/116 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 N(cid:228)it(cid:228) vuorovaikutuksia tutkimalla pystyt(cid:228)(cid:228)n ymm(cid:228)rt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n paremmin muuttuvia ty(cid:246)n organisointita- poja ja ajank(cid:228)ytt(cid:246)malleja, uusia ep(cid:228)tavallisia ty(cid:246)nteon muotoja sek(cid:228) osa-aika- ja tilap(cid:228)isty(cid:246)t(cid:228), koulu- tuksen mahdollisuuksia tarjota ihmisille valmiuksia sopeutua muutokseen koko elini(cid:228)n ajan ja lis(cid:228)t(cid:228) tietoa sukupuolikysymyksest(cid:228) eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Tutkimusty(cid:246) antaa vahvan tietopohjan ja auttaa alan eurooppalaisen politiikan muotoilussa ja kehitt(cid:228)misess(cid:228). Teknologia, yhteiskunta ja ty(cid:246)llisyys T(cid:228)m(cid:228)n alan tutkimuksella pyrit(cid:228)(cid:228)n selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n teknologian ja yhteiskunnan v(cid:228)list(cid:228) riippuvuutta ja niiden integroitumista toisiinsa sek(cid:228) edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n suunnittelua ja kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevaa kokonaisval- taista l(cid:228)hestymistapaa. Vaikka nyky(cid:228)(cid:228)n ollaan yksimielisi(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) yhteiskunnalliset, institutionaaliset ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat on otettava huomioon teknologian kehitt(cid:228)misess(cid:228), se voidaan tehd(cid:228) use- ammalla tavalla riippuen teknologian lajista ja siit(cid:228), mik(cid:228) on sen kehitysvaihe ja kuinka laajalle se on levinnyt yhteiskunnassa. Tutkimuksella selvitet(cid:228)(cid:228)n asianomaisten toimijoiden — tavarantoimittajat, k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t, neuvontaorganisaatiot, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekij(cid:228)t ja julkiset viranomaiset — v(cid:228)list(cid:228) vuorovaikutusta. Toiminnalla pyrit(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tietoa teknologian k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ja vaikutuksista erilaisissa sosioeko- nomisissa, alueellisissa, institutionaalisissa, poliittisissa ja kulttuurisissa yhteyksiss(cid:228) unionin alueella. Tutkimuksella selvitet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s julkisen sektorin asemaa innovaatioprosessissa sek(cid:228) viranomaisten ja muiden osapuolten v(cid:228)list(cid:228) vuorovaikutusta. Huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n teknologian ja ty(cid:246)llisyyden suhteisiin, etenkin uuteen tieto- ja viestint(cid:228)teknolo- giaan sek(cid:228) uusiin tuotannon ja ty(cid:246)n organisointitapoihin mukaan lukien uudet kehittyv(cid:228)t ammatit, ty(cid:246)llisyyden maantieteellinen sijoittuminen sek(cid:228) ty(cid:246)olojen ja ammattip(cid:228)tevyyden muutokset. Lis(cid:228)ksi tutkitaan innovaation merkityst(cid:228) koulutuksessa, elinik(cid:228)isen oppimisen k(cid:228)sitett(cid:228) sek(cid:228) sit(cid:228), miten koulu- tuksella voidaan edist(cid:228)(cid:228) innovaatiota, ty(cid:246)llisyytt(cid:228), integroitumista yhteiskuntaan ja yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdolli- suuksia. Julkisten asioiden hallinto ja kansalaisuus Euroopan yhdentyess(cid:228) on julkisen vallan eri tasojen (paikallinen, alueellinen, kansallinen ja ylikansalli- nen) teht(cid:228)v(cid:228) Euroopassa arvioitava uudelleen. Tavoitteena on selvitt(cid:228)(cid:228) eri tasojen raportointivelvolli- suuksien ja -vastuun niveltyminen toisiinsa ja niiden todellinen muutosvoima, samalla kun varmiste- taan vuoropuhelu-, neuvottelu- ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekomekanismien kehittyminen niin, ett(cid:228) yhteisty(cid:246) kaik- kien osapuolten v(cid:228)lill(cid:228) sujuu asianmukaisesti. Tutkimuksella on tarkoitus selvitt(cid:228)(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Euroopan erilaiset taloudellisen ja sosiaalisen s(cid:228)(cid:228)n- telyn tyypit ovat seurausta jostain m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyst(cid:228) sosiaalis-institutionaalisesta ja kulttuurisesta j(cid:228)rjestelm(cid:228)s- t(cid:228), jotta voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) parhaimmat strategiat Euroopan yhdentymisen toteutumiseksi. Tutkimuk- sen kohteena ovat niin julkisten viranomaisten harjoittama s(cid:228)(cid:228)ntely kuin kansalaisaloitteet sek(cid:228) poliit- j(cid:228)rjestelm(cid:228)t. Julkisiin tisten puolueiden, viranomaisiin liittyv(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa on arvioitava uudelleen my(cid:246)s niiden teht(cid:228)v(cid:228)t, julkishallinnon k(cid:228)site ja yleisen edun k(cid:228)site. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) keskeist(cid:228) on analysoida hyvinvointiyhteiskuntaan liitty- vien j(cid:228)rjestelmien kehittymist(cid:228). N(cid:228)iss(cid:228) analyyseissa otetaan huomioon my(cid:246)s poliittisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen vallan k(cid:228)site. julkisten eturyhmien ja ty(cid:246)markkinaosapuolten kaltaiset Lis(cid:228)ksi on selvitett(cid:228)v(cid:228) kansalaisuuden k(cid:228)sitett(cid:228) Euroopan eri osissa ja siihen liittyvi(cid:228) kansalaisten osal- listumisen ja s(cid:228)(cid:228)ntelyn eri lajeja ja j(cid:228)rjestelmi(cid:228). On tutkittava my(cid:246)s kulttuurin eri osa-alueiden (perin- teet, kieli, historia, kansallisomaisuus, uskonto ja muuttoliike) ja koulutusmallien vaikutuksia arvojen kehitykseen. Tarpeen vaatiessa voidaan lis(cid:228)ksi tehd(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n alan tutkimusta t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) yksil(cid:246)tason selvityksi(cid:228). Tutkimuksella selvitet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s tiedotusv(cid:228)lineiden merkityst(cid:228) maailmantaloudessa, jossa kansainv(cid:228)lisen audiovisuaalisen kulttuurin vaikutus kasvaa jatkuvasti. Analyyseissa tarkastellaan julkis- ten asioiden hallinnon ja kansalaisuuden v(cid:228)list(cid:228) vuorovaikutusta. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/117 Kasvua ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) edist(cid:228)v(cid:228)t uudet kehitt(cid:228)mismallit N(cid:228)ill(cid:228) tulevaisuutta koskevilla tutkimuksilla selvitet(cid:228)(cid:228)n uusia kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen malleja, joiden avulla voidaan edist(cid:228)(cid:228) kasvua, luoda ty(cid:246)paikkoja, turvata tasavertaiset mahdollisuudet, v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) eri- arvoisuutta ja parantaa el(cid:228)m(cid:228)nlaatua. Niill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hyvinvoinnin synnyn ja jakautumi- sen mekanismeja sek(cid:228) niihin liittyv(cid:228)(cid:228) julkisen sektorin teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) maailmanlaajuiseksi muuttuneessa taloudessa, jossa aineettomat tekij(cid:228)t ja palvelut ovat keskeisimm(cid:228)ss(cid:228) asemassa. Kehitet(cid:228)(cid:228)n indikaatto- reita ja menetelmi(cid:228), joilla voidaan arvioida eri tuotantomallien sosioekonominen lis(cid:228)arvo, m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) kilpailukyvyn osatekij(cid:228)t inhimilliset voimavarat mukaan lukien sek(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) toimintalinjat, jotka ovat parhaita eurooppalaisen talousalueen, ottaen huomioon Euroopan alueelliset erot, ja Euroopan tulevien maailmantaloudellisten suhteiden kannalta. Tutkimusten keskeisin(cid:228) aiheina ovat muun muassa organisointia koskevat innovaatiot, uudet ty(cid:246)n ja ty(cid:246)llisyyden muodot, kuten vanhemman v(cid:228)est(cid:246)n ty(cid:246)kapasiteetti, palveluiden kasvavaan kysynt(cid:228)(cid:228)n vas- taaminen, vastavuoroisen vapaaehtoisavun kehitt(cid:228)minen sek(cid:228) talousel(cid:228)m(cid:228)n ja ty(cid:246)markkinoiden osa- puolten yhteisty(cid:246)h(cid:246)n liittyv(cid:228)t innovaatiot. Tutkimuksilla selvitet(cid:228)(cid:228)n sosioekonomisia ja demografisia eroja Euroopan eri osien v(cid:228)lill(cid:228) sek(cid:228) kehitt(cid:228)mismallien vaikutuksia taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. C. Eurooppalaisen tiede- ja teknologiapolitiikan kehityksen edist(cid:228)mistoimet Euroopan unionin on nykyisten tieteellisten ja teknologisten voimavarojensa tehokkaammalla hy(cid:246)dyn- t(cid:228)misell(cid:228) parannettava edellytyksi(cid:228)(cid:228)n ennakoida tieteen ja teknologian sille tarjoamia haasteita voidak- seen t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ne tieteeseen ja innovaatioon liittyv(cid:228)t teht(cid:228)v(cid:228)t, jotka sille perustamissopimuksen mukaan kuuluvat. Tiede- ja teknologiapolitiikan laatimista varten on j(cid:228)senvaltioissa ja Euroopan tasolla tehty useita tut- kimuksia ja kehitetty monia tunnuslukuja. Koska vuorovaikutus hyvin erilaisten kansallisten l(cid:228)hesty- mistapojen v(cid:228)lill(cid:228) on ollut puutteellista ja koska tutkimuksissa k(cid:228)sitellyt kysymykset ovat monisyisi(cid:228) ja usein kansainv(cid:228)lisi(cid:228), tutkimusty(cid:246) olisi verkotettava ja tuloksia verrattava ja hy(cid:246)dynnett(cid:228)v(cid:228) koordinoi- dusti Euroopan tasolla tiettyjen poliittisesti t(cid:228)rkeiden kysymysten valottamiseksi ajoissa. Toimintaan olisi kuuluttava joustavaa strategista tiedonhankintaa, tietojen vertailua ja arviointia, jotta sill(cid:228) voidaan tukea tiede- ja teknologiapolitiikasta kansallisesti ja Euroopan tasolla p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)vien ja mui- den tahojen tarvitseman erityisen tietopohjan kehitt(cid:228)mist(cid:228). Toiminnalla pyrit(cid:228)(cid:228)n kansallisia ja kansain- v(cid:228)lisi(cid:228) toimia laajentaen ja t(cid:228)ydent(cid:228)en edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekij(cid:246)iden ja tutkijoiden v(cid:228)list(cid:228) tietojen ja kokemusten vaihtoa ja tiet(cid:228)myksen tehokkaampaa hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228). Yksitt(cid:228)isten poliittisten kysymysten strateginen analyysi Toiminnalla tuetaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyihin tiede- ja teknologiapoliittisiin erityiskysymyksiin liittyvien analyysien ja synteesien tekemist(cid:228). Ty(cid:246) tehd(cid:228)(cid:228)n kansallisten tai kansainv(cid:228)listen erikoistuneiden laitosten asiantun- tijoista koostuvissa ryhmiss(cid:228) selvitysten, seminaarien ja konferenssien muodossa. N(cid:228)m(cid:228) antavat my(cid:246)s tieteellisi(cid:228) neuvoja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoa varten. K(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)t kysymykset m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n tiede- ja teknologiapo- litiikasta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)vien ja muiden asiaan liittyvien toimijoiden avulla seuraavien aiheryhmien sis(cid:228)ll(cid:228): — tieteen ja teknologian muutoksen, maailmanlaajuistumisen, yhteiskunnallisten tarpeiden muuttumi- sen, yritysten v(cid:228)listen uusien kilpailu- ja yhteisty(cid:246)muotojen sek(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja sosiaalisen yhteen- kuuluvuuden huomioon ottavan ty(cid:246)paikkojen luomisen ja kasvun asettamien haasteiden vaikutuk- set tiede- ja tutkimuspolitiikkaan, — kysymykset, jotka liittyv(cid:228)t siihen, kuinka tiede- ja teknologiapolitiikan tavoitteet, painopistealueet ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon v(cid:228)lineet edesauttavat politiikan toteutusta, sek(cid:228) niiden sosioekonomisten vai- kutusten analysointi. L 64/118 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 Yhteinen tieteen, teknologian ja innovaation indikaattorij(cid:228)rjestelm(cid:228) Euroopassa harjoitettavien TTK-strategioiden suunnittelu, koordinointi ja arviointi edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) eri tasoilla (kansallinen, alueellinen, eurooppalainen, maailmanlaajuinen) on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) tarkoituk- seen sopivia ja vertailukelpoisia tunnuslukuja, my(cid:246)s sellaisia, joilla mitataan kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen toteu- tumista. T(cid:228)t(cid:228) toista toimintalinjaa toteuttavat EY:n tilastotoimisto ja asianomaiset komission yksik(cid:246)t yhteisty(cid:246)ss(cid:228) Euroopassa toimivien erikoistuneiden laitosten kanssa. Tuloksena pit(cid:228)isi v(cid:228)hitellen synty(cid:228) yhteinen eurooppalainen tieteen, teknologian ja innovaation alan indikaattorij(cid:228)rjestelm(cid:228). Toimilla koordinoidaan ja rahoitetaan Euroopan unionia ja t(cid:228)rkeimpi(cid:228) unionin ulkopuolisia maita kos- kevien tilastojen ja uusien indikaattorien laatimista. N(cid:228)in on mahdollista tarjota j(cid:228)senvaltioiden viran- omaisten, eurooppalaisen ja kansallisten parlamentaaristen arviointivirastojen, komission yksik(cid:246)iden ja kaikkien asiasta kiinnostuneiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yhten(cid:228)inen tietokokonaisuus s(cid:228)hk(cid:246)isess(cid:228) muodossa sek(cid:228) tie- tojen k(cid:228)sittely(cid:228), analysointia ja tarkoituksenmukaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) varten tarvittavat palvelut. 2. YHTEYS PUITEOHJELMAN MUIHIN TOIMIIN Erityisohjelman yksi keskeinen tarkoitus on puiteohjelman muun vastaavan, etenkin tutkijoiden koulu- tukseen, tutkimusinfrastruktuurien tukemiseen ja yhteis(cid:246)n tutkimuksen yleiseen sosioekonomiseen ulot- tuvuuteen liittyv(cid:228)n toiminnan koordinoiminen ja tukeminen. Temaattisten ohjelmien sosioekonomisen ulottuvuuden vuoksi koordinointi on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) puiteohjelman onnistumisen kannalta. T(cid:228)m(cid:228) toteutetaan seuraavasti: — Marie Curie -apurahat: Apurahoja voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s aihepiirikohtaisissa ohjelmissa. Yhten(cid:228)i- syys varmistetaan soveltamalla yhteisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), j(cid:228)rjestelm(cid:228)n toteuttamista koskevia yksityiskohtaisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) sek(cid:228) oikeudellisia ja rahoitukseen liittyvi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksi(cid:228), sek(cid:228) perustamalla ehdotusten vastaanottoa varten keskitetty vastaanottopiste. jotka koskevat tukikelpoisuutta, — Tutkimusinfrastruktuurit: Valvotaan, ett(cid:228) menettelyt ovat yhdenmukaisia muihin erityisohjelmiin kuuluvien toimien kanssa ja t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t niit(cid:228). — Sosioekonominen tutkimus: Koordiointi toteutetaan ottamalla osaa ty(cid:246)ohjelmien laadintaan, tuke- malla sopivien arviointimenettelyjen kehitt(cid:228)mist(cid:228), erityisesti yhteiskunta- ja taloustieteen tutkijoi- den osallistumisen kautta sek(cid:228) ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ja levitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) asiaan kuuluvaa tietoa, jotta sosioekono- minen ulottuvuus otetaan erityisohjelmissa johdonmukaisesti huomioon. — Tiede- ja teknologiapolitiikan kehityksen tukeminen: Yhten(cid:228)isyys muiden erityisohjelmien toimien kanssa ja t(cid:228)ydent(cid:228)vyys niihin n(cid:228)hden varmistetaan koordinoinnilla, k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) yhdenmukaistet- tuja v(cid:228)lineit(cid:228) (esim. politiikkaan liittyv(cid:228)t aihekohtaiset verkot, asiantuntijapaneelit) ja k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tulosten levitt(cid:228)misess(cid:228) yhten(cid:228)ist(cid:228) menettely(cid:228) (esim. julkaisut, seminaarit ja konferenssit). 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/119 LIITE III ERITYISOHJELMAN T(cid:190)YT(cid:190)NT(cid:214)(cid:214)NPANOS(cid:190)(cid:190)NN(cid:214)T Erityisohjelma pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ep(cid:228)suorilla TTK-toimilla viidennen puiteohjelman liitteiden II ja IV mukaisesti. Lis(cid:228)ksi t(cid:228)h(cid:228)n ohjelmaan sovelletaan seuraavia erityiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228): 1. ERITYISVAATIMUKSET Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden tukeminen Tutkijankoulutusverkot Tutkijankoulutusverkon muodostaa tavallisesti v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n viisi toisistaan riippumatonta oikeushenkil(cid:246)(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmesta j(cid:228)senvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Enimmill(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n tuki kattaa kaikki tukikelpoiset lis(cid:228)kustannukset, jotka liittyv(cid:228)t v(cid:228)it(cid:246)skirjaa val- mistelevien tai tohtorintutkinnon suorittaneiden nuorten tutkijoiden palkkaamiseen tai verkon perus- tana olevan yhteisen hankkeen koordinointiin. Verkon rahoitus kattaa enint(cid:228)(cid:228)n kustannukset, jotka aiheutuvat yhden nuoren tutkijan palkkaamisesta yht(cid:228) verkon j(cid:228)sent(cid:228) kohden, sek(cid:228) osan hankkeen koordinointikustannuksista. Kunkin verkon rahoituksesta v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 60 prosenttia on kohdistettava nuorten tutkijoiden palkkauskuluihin. Yhteis(cid:246)n tukea ei tavallisesti my(cid:246)nnet(cid:228) pitk(cid:228)ik(cid:228)isen laitteiston hankintaan eik(cid:228) itse tutkimusty(cid:246)n rahoittamiseen. Marie Curie -apurahaj(cid:228)rjestelm(cid:228) Ainoastaan johonkin j(cid:228)senvaltioon tai assosioituneeseen valtioon sijoittautuneet oikeushenkil(cid:246)t tai niiss(cid:228) sijaitsevat kansainv(cid:228)liset j(cid:228)rjest(cid:246)t voivat osallistua vastaanottavana laitoksena. J(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) tukea voivat saada tutkijat, jotka kuuluvat johonkin t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman liitteess(cid:228) II m(cid:228)(cid:228)- ritellyist(cid:228) kolmesta ryhm(cid:228)st(cid:228). Heid(cid:228)n on oltava jonkin j(cid:228)senvaltion tai assosioituneen valtion kansalai- sia tai heid(cid:228)n on t(cid:228)ytynyt asua yhteis(cid:246)ss(cid:228) ainakin viimeksi kuluneen viiden vuoden ajan (1). Apurahalla rahoitettava tutkimusty(cid:246) on teht(cid:228)v(cid:228) jossain toisessa maassa kuin apurahan saajan koti- maassa tai maassa, jossa h(cid:228)n on kaikkein viimeisimm(cid:228)ksi toiminut. Poikkeuksena ovat tapaukset, joissa tietoa ja teknologiaa siirret(cid:228)(cid:228)n ep(cid:228)edullisemmassa asemassa oleville alueille — antamalla henkil(cid:246)kohtaisia paluuapurahoja tai — kokeneiden tutkijoiden apurahoja, jolloin tutkimusty(cid:246) on teht(cid:228)v(cid:228) jossain toisessa maassa kuin siin(cid:228) maassa, jossa tutkija kuuluu jonkin tutkimuslaitoksen vakinaiseen henkil(cid:246)kuntaan. H e n k i l (cid:246) k o h t a i s e t M a r i e C u r i e - a p u r a h a t Henkil(cid:246)kohtaista apurahaa koskevan hakemuksen j(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t tutkija ja vastaanottava laitos yhdess(cid:228). t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman liitteess(cid:228) IV m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen valintaperusteiden Komissio valitsee apurahan saajat mukaan. Apuraha maksetaan vastaanottavalle laitokselle viidennen puiteohjelman liitteen IV mukaan. Apurahan saajalle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tukisumman suuruus vahvistetaan kunkin j(cid:228)senvaltion ja assosioituneen valtion osalta ottaen huomioon Marie Curie -apurahan saajien korkea taso sek(cid:228) samalla tasolla olevien tutki- (1) Marie Curie -apurahaa hakevien olisi varmistettava, ett(cid:228) he t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t sen j(cid:228)senvaltion tai assosioituneen valtion maahanmuutto- ja viisumivaatimukset, jossa he aikovat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) apurahansa. L 64/120 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 joiden kokonaistilanne vastaanottavassa maassa; m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kattaa riitt(cid:228)v(cid:228)n sosiaaliturvan edellytt(cid:228)m(cid:228)t kustannukset. Jokaisen vastaanottavan laitoksen on huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) stipendiaatti kuuluu joko asianomaisessa j(cid:228)senvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa palkattuihin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin sovellettavan sosiaaliturvaj(cid:228)rjes- telm(cid:228)n piiriin tai jonkin v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) korkean ja yht(cid:228) laajan suojan tarjoavan sosiaaliturvaj(cid:228)rjestel- m(cid:228)n piiriin. Y r i t y s t e n M a r i e C u r i e - v i e r a i l u a p u r a h a t Komissio valitsee vastaanottavat laitokset t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman liitteess(cid:228) IV m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen valintaperusteiden mukaan. Sen j(cid:228)lkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. T(cid:228)ss(cid:228) sen on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa p(cid:228)tevyysvaatimuksiin ja tasa- vertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen stipendiaattisopimuksen tarjoamista komission on vahvistettava valinnat. Yhteis(cid:246)n ja vastaanottavan laitoksen yhteisrahoituksen ansiosta laitos voi tukea nuoria korkeakoulu- tutkinnon suorittaneita henkil(cid:246)it(cid:228) sek(cid:228) tarvittavaa tutkimuskokemusta omaavia nuoria tutkijoita. M a r i e C u r i e - k e h i t y s - j a v i e r a i l u a p u r a h a t Komissio valitsee vastaanottavat laitokset t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman liitteess(cid:228) IV m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen valintaperusteiden mukaan. Sen j(cid:228)lkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. T(cid:228)ss(cid:228) sen on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa p(cid:228)tevyysvaatimuksiin ja tasa- vertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen stipendiaattisopimuksen tarjoamista komission on vahvistettava valinnat. Yhteis(cid:246)n varojen ansiosta vastaanottava laitos voi tarjota rahoituksen riitt(cid:228)v(cid:228)sti tutkimuskokemusta omaaville nuorille tutkijoille. K o k e n e i d e n t u t k i j o i d e n M a r i e C u r i e - a p u r a h a t Kokeneiden tutkijoiden apurahaa koskevan hakemuksen j(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t hakija ja vastaanottava laitos yhdes- s(cid:228). Apurahan saajat valitsee komissio t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman liitteess(cid:228) IV m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen valintaperusteiden mukaan. Yhteis(cid:246)n varojen ansiosta vastaanottava laitos voi tarjota rahoituksen kokeneelle tutkijalle. V i e r a i l u t M a r i e C u r i e - k o u l u t u s k e s k u k s i s s a Koulutuskeskuksen muodostaa jonkin tutkimuslaitoksen selv(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) osa, kuten tutkimus- ryhm(cid:228) tai toisiinsa yhteydess(cid:228) olevat tutkimusryhm(cid:228)t. Koulutuskeskuksen on oltava omalla alallaan kansainv(cid:228)lisesti tunnettu, ja sill(cid:228) on oltava kokemusta tohtorikoulutuksesta ja erityisesti ulkomaalais- ten jatko-opiskelijoiden koulutuksesta. My(cid:246)s kansainv(cid:228)list(cid:228) tohtorikoulutusta j(cid:228)rjest(cid:228)vi(cid:228) tahoja voi- daan pit(cid:228)(cid:228) koulutuskeskuksina, jos koulutus on osa eri maiden tutkimuslaitosten muodollista yhteis- ty(cid:246)t(cid:228) ja se ilmenee tohtorintutkinnon suorittamista koskevina yhteisin(cid:228) vaatimuksina. Komissio valitsee koulutuskeskukset t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman liitteess(cid:228) IV m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen valintaperusteiden mukaan. Sen j(cid:228)lkeen koulutuskeskus valitsee apurahan saavat nuoret tutkijat. T(cid:228)ss(cid:228) niiden on k(cid:228)ytet- t(cid:228)v(cid:228) komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa p(cid:228)tevyysvaa- timuksiin ja tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen stipendiaattisopimuksen tarjoamista komission on vahvistettava valinnat. Nuorten tutkijoiden on oltava tohtorikoulutuksessa koulutuskeskuksen alaa vastaavalla alalla jossakin muussa maassa kuin miss(cid:228) vastaanottava laitos sijaitsee, ja koulutusjakson, jonka he suorittavat koulu- tuskeskuksessa, on liitytt(cid:228)v(cid:228) olennaisesti heid(cid:228)n tohtorinopintoihinsa. Yhteis(cid:246)n varojen ansiosta koulutuskeskus voi tarjota nuorille tutkijoille rahoituksen enint(cid:228)(cid:228)n yhden lukuvuoden pituisia vierailuja varten. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/121 Tutkimusinfrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuuksien parantaminen Mahdollisuudet muiden maiden t(cid:228)rkeimpien tutkimusinfrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n T(cid:228)h(cid:228)n toimintalinjaan osallistuu merkitt(cid:228)vi(cid:228) tutkimusinfrastruktuureja yll(cid:228)pit(cid:228)vi(cid:228) oikeushenkil(cid:246)it(cid:228). Kansainv(cid:228)lisille j(cid:228)rjest(cid:246)ille, jotka yll(cid:228)pit(cid:228)v(cid:228)t tutkimusinfrastruktuureja j(cid:228)senvaltioissa tai assosioitu- neissa valtioissa, voidaan antaa rahoitusta t(cid:228)st(cid:228) ohjelmasta vain poikkeustapauksissa sellaisia palveluja varten, joita ne tarjoavat varsinaisen teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) lis(cid:228)ksi ja joihin ne eiv(cid:228)t voi saada tukea j(cid:228)rjest(cid:246)n omista varoista. Yhteis(cid:246)n tuella voidaan kattaa kaikki sellaisten infrastruktuureihin tutustuvien tutkijaryhmien matka- ja elinkustannukset, jotka ty(cid:246)skentelev(cid:228)t jossain toisessa j(cid:228)senvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa kuin siin(cid:228) maassa, miss(cid:228) infrastruktuurin omistaja tai yll(cid:228)pit(cid:228)j(cid:228) toimii. Yhteis(cid:246)n rahoitustuella voidaan my(cid:246)s kattaa 100 prosenttiin asti ne tukikelpoiset lis(cid:228)kustannukset, joita aiheutuu siit(cid:228), ett(cid:228) tutkimus- ryhmille tarjotaan mahdollisuus infrastruktuurin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. N(cid:228)m(cid:228) kustannukset lasketaan joko k(cid:228)ytt(cid:228)- j(cid:228)kohtaisen yksikk(cid:246)hinnan perusteella, joka neuvotellaan kunkin infrastruktuurin yll(cid:228)pit(cid:228)j(cid:228)n kanssa ja joka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyy v(cid:228)litt(cid:246)mien toimintakulujen mukaan, tai niiden todellisten lis(cid:228)kustannusten mukaan, jotka ovat syntyneet siit(cid:228), ett(cid:228) palvelu on saatettu infrastruktuuriin tutustuvien tutkimusryhmien saa- taville. P(cid:228)(cid:228)omakustannuksia ei katsota tukikelpoisiksi kuluiksi. Infrastruktuurien yhteisty(cid:246)verkot Infrastruktuurien v(cid:228)liset yhteisty(cid:246)verkot toteutetaan aihepiirikohtaisina verkkoina. Yhdess(cid:228) verkossa on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolme oikeushenkil(cid:246)n asemassa olevaa toisistaan riippumatonta infrastruktuurien yll(cid:228)pi- t(cid:228)j(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmesta j(cid:228)senvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Verkon koordinoinnista huolehtii yksi tutkimusinfrastruktuuria yll(cid:228)pit(cid:228)v(cid:228) oikeushenkil(cid:246). Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet Yhteen TTK-hankkeeseen osallistuu v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kaksi oikeushenkil(cid:246)n asemassa olevaa toisistaan riippu- matonta infrastruktuurin yll(cid:228)pit(cid:228)j(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kahdesta j(cid:228)senvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Hankkeen koordinoinnista huolehtii yksi tutkimusinfrastruktuuria yll(cid:228)pit(cid:228)v(cid:228) oikeushenkil(cid:246). Yhten(cid:228)inen toiminta Komissio voi yhteisty(cid:246)ss(cid:228) niiden tutkimusinfrastruktuurien yll(cid:228)pit(cid:228)jien kanssa, jotka ovat tehneet sopi- muksen t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman (tai aiemman tutkijoiden koulutus- ja liikkuvuusohjelman) nojalla, toteuttaa yhten(cid:228)isi(cid:228) toimia, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tutkimusinfrastruktuurien yll(cid:228)pit(cid:228)jien ja j(cid:228)senvaltioiden tai assosioituneiden valtioiden tutkijoiden v(cid:228)list(cid:228) tietojen vaihtoa yhteist(cid:228) etua koskevissa kysymyksiss(cid:228) kansallisia tai kansainv(cid:228)lisi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)en. Tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen edist(cid:228)minen Korkean tason tieteelliset tapaamiset T(cid:228)h(cid:228)n toimintalinjaan voivat osallistua mill(cid:228) tahansa tieteellisen tutkimuksen alalla toimivat oikeus- henkil(cid:246)t, jotka haluavat j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) tieteellisen konferenssin, jossa yhteis(cid:246)st(cid:228) tulevat kyseisen tieteenalan tutkijat ovat edustavasti mukana. Yhteis(cid:246)n rahoitus on tarkoitettu kattamaan osa j(cid:228)rjestelykustannuksista, esitelm(cid:246)itsij(cid:246)iden ja opetus- henkil(cid:246)st(cid:246)n osallistumiskuluista sek(cid:228) enimmill(cid:228)(cid:228)n 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat nuorten tutkijoiden osallistumisesta valittuun kokoukseen. Tarkoitus on tukea my(cid:246)s sellaisten tutkijoi- den osallistumista, jotka ovat jonkin j(cid:228)senvaltion tai assosioituneen valtion kansalaisia ja jotka konfe- renssin ajankohtana ty(cid:246)skentelev(cid:228)t jossakin j(cid:228)senvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden ulkopuolella sijaitsevassa laboratoriossa tai laitoksessa. Palkinnot ensiluokkaisesta tutkimusty(cid:246)st(cid:228) Descartes-palkinnon voi saada tutkija, perustuvia merkitt(cid:228)vi(cid:228) tieteellisi(cid:228) tai teknologisia tuloksia. joka on saavuttanut eurooppalaiseen tutkimusyhteisty(cid:246)h(cid:246)n L 64/122 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 Korkeakouluopiskelijoille tarkoitettua palkintoa voivat hakea ja Nuorten tutkijoiden EU-kilpailuun voivat osallistua oikeushenkil(cid:246)t, jotka j(cid:228)rjest(cid:228)v(cid:228)t vastaavia kansallisia menettelyj(cid:228), sek(cid:228) nuoret, joiden hankkeet ovat tulleet valituiksi t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228). Yhteis(cid:246)n tuki kattaa enimmill(cid:228)(cid:228)n kaikki asiaan liittyvien valintamenettelyjen suunnittelusta ja j(cid:228)rjest(cid:228)- misest(cid:228) aiheutuvat kustannukset, joihin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t my(cid:246)s ansioituneimmille hankkeille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t rahapalkinnot ja vastaavat tunnustukset. 2. LIIT(cid:190)NN(cid:190)ISTOIMENPITEET Liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteit(cid:228) ovat erityisesti: — erityisohjelmaa tukevat ja tulevaa toimintaa valmistelevat selvitykset, mukaan lukien ohjelman aikana esiin tulleiden strategisten kysymysten selvitt(cid:228)minen, — tietojen vaihto, konferenssit, seminaarit, ty(cid:246)pajat, py(cid:246)re(cid:228)n p(cid:246)yd(cid:228)n keskustelut ja paneelikeskuste- lut, — ulkopuoliseen asiantuntemukseen turvautuminen erityisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detyss(cid:228) erityisohjelman seurannassa, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detyss(cid:228) ulkopuolisessa toimien arvioinnissa, ep(cid:228)suorien TTK-toimien arvioinnissa ja niiden t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valvonnassa, — tiedon levitykseen, tiedottamiseen ja viestint(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228) toiminta, mukaan lukien tieteellinen julkai- sutoiminta sek(cid:228) tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen ja teknologian siirtoon liittyv(cid:228) toiminta, — Marie Curie -stipendiaattien identiteetin ja arvostuksen vahvistaminen etenkin Marie Curie -stipen- diaattien yhdistyksen toiminnan kautta, — tuki sellaisten mahdollisten tahojen yhteensaattamiseksi, jotka voivat osallistua tutkimusehdotuk- seen sis(cid:228)ltyv(cid:228)n yksityiskohtaisen ty(cid:246)ohjelman laatimiseen; erityisesti halutaan kannustaa sellaisten ehdotusten edist(cid:228)miseen, jotka liittyv(cid:228)t uusiin, nouseviin tieteen ja teknologian aloihin, uusiin monialaisiin l(cid:228)hestymistapoihin tai aloihin, joilla kansainv(cid:228)linen yhteisty(cid:246) on ollut harvinaista, — tutkimuksen alan osapuolille, pk-yritykset mukaan lukien, suunnattujen tiedotus- ja avustustoimien tukeminen. 3. KOORDINOINTIJ(cid:190)RJESTELYT Komissio pyrkii huolehtimaan siit(cid:228), ett(cid:228) ohjelmaan kuuluvat ep(cid:228)suorat TTK-toimet t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t toisi- aan erityisesti ryhmitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ne yhteisen tavoitteen mukaisesti, sek(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isen ty(cid:246)n ottaen samalla huomioon ep(cid:228)suoria TTK-toimia ehdottaneiden oikeutetut edut. My(cid:246)s erityisohjelmaan kuuluvia toimia ja seuraavissa yhteyksiss(cid:228) toteutettavia toimia koordinoidaan mahdollisuuksien mukaan: — muut erityisohjelmat, joilla viides puiteohjelma pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, — tutkimus- ja koulutusohjelmat, joilla pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevaa Euroopan atomienergiayhteis(cid:246)n (Euratom) viidett(cid:228) puiteohjelmaa (1998—2002) koskeva 22 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 annettu neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1999/64/Euratom (1); — muut eurooppalaiset tutkimuksen toimintakehykset, kuten Eureka ja COST, (1) EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 34. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/123 — muut tutkimukseen liittyv(cid:228)t yhteis(cid:246)n v(cid:228)lineet, kuten PHARE, TACIS, MEDA, Euroopan investoin- tirahasto, rakennerahastot, Euroopan investointipankki sek(cid:228) koulutus- ja nuorisoalan ohjelmat. Koordinointi toteutetaan i) yksil(cid:246)im(cid:228)ll(cid:228) yhteiset aihealueet tai painopisteet, mik(cid:228) johtaa erityisesti — tietojen vaihtoon, — yhteisesti p(cid:228)(cid:228)tettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mik(cid:228) merkitsee erityisesti yhden osallistu- mista ja tulosten levitt(cid:228)mist(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn aloitta- mista yhteisesti, ja ii) jakamalla ep(cid:228)suoria TTK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien v(cid:228)lill(cid:228) tai erityis- ohjelman ja tutkimus- ja koulutusohjelman v(cid:228)lill(cid:228). L 64/124 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 LIITE IV OHJELMAN TOTEUTUKSESSA K(cid:190)YTETT(cid:190)V(cid:190)T VALINTAPERUSTEET Tiettyihin ohjelman osiin liittyv(cid:228)t seuraavat valintaperusteet, jotka t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t 3 artiklassa esitettyj(cid:228) valintaperusteita: Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden tukeminen Tutkijankoulutusverkot Verkot valitaan verkon perustana olevan yhteisty(cid:246)n(cid:228) toteutettavan tutkimushankkeen tieteellisten ansi- oiden sek(cid:228) siihen kuuluvan koulutusohjelman laadun ja sis(cid:228)ll(cid:246)n perusteella. Kesken(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) ansioitu- neista tutkijankoulutusverkoista etusijalle asetetaan ne verkot, jotka edist(cid:228)v(cid:228)t vuorovaikutusta eri tie- teenalojen v(cid:228)lill(cid:228), joihin kuuluu toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) tutkimusryhmi(cid:228) tai joilla on t(cid:228)rkeit(cid:228) suhteita teol- lisuuteen silloin kuin n(cid:228)m(cid:228) ominaisuudet ovat olennaisia verkon koulutusohjelman kannalta. Marie Curie -apurahaj(cid:228)rjestelm(cid:228) H e n k i l (cid:246) k o h t a i s e t M a r i e C u r i e - a p u r a h a t Valintaperusteita ovat ehdokkaan tutkimuskokemus ja taidot, koulutuksen vaikutus hakijaan ja h(cid:228)nen koulutuksesta saamansa hy(cid:246)ty, vastaanottavan tutkimusryhm(cid:228)n tutkimusty(cid:246)n laatu, vastaanottavan laitoksen kyky tarjota koulutusta tutkimusty(cid:246)n kautta hakijan tarpeita vastaavasti sek(cid:228) hankkeen tie- teellinen ja teknologinen taso ja merkityksellisyys. Henkil(cid:246)kohtaisten paluuapurahojen osalta valintaperusteita ovat tulokset ja kokemukset, jotka hakija on saanut varsinaisella apurahalla rahoittamansa ty(cid:246)n yhteydess(cid:228) sek(cid:228) uudelle vastaanottavalle tutki- musryhm(cid:228)lle koituva hy(cid:246)ty. Y r i t y s t e n M a r i e C u r i e - v i e r a i l u a p u r a h a t Komissio valitsee vastaanottavat laitokset. Sen j(cid:228)lkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. T(cid:228)ss(cid:228) niiden on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa p(cid:228)tevyysvaatimuksiin ja tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen stipendiaattisopimuksen tar- joamista komission on vahvistettava valinnat. Valintaperusteita ovat vastaanottavan laitoksen tutkimuksen laatu, edellytykset tarjota stipendiaatille asianmukaista koulutusta, riitt(cid:228)v(cid:228)t valvontaan ja tutkimusinfrastruktuureihin liittyv(cid:228)t edellytykset, yhteisty(cid:246) muiden tutkimuslaitosten kanssa sek(cid:228) ehdotetun tutkimusalan tieteellinen ja teknologinen laatu ja merkityksellisyys. Vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat hakijoiden tieteellisen p(cid:228)tevyyden perusteella ja ottaen huomioon sen, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin heid(cid:228)n tutkimuskokemuksensa soveltuu ehdotetulle tutkimusalalle. M a r i e C u r i e - k e h i t y s - j a v i e r a i l u a p u r a h a t Komissio valitsee vastaanottavat laitokset. Sen j(cid:228)lkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. T(cid:228)ss(cid:228) niiden on k(cid:228)ytet(cid:228)v(cid:228) komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa p(cid:228)tevyysvaatimuksiin ja tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen stipendiaattisopimuksen tar- joamista komission on vahvistettava valinnat. Valintaperusteita ovat hakijan ammattip(cid:228)tevyyden tarkoituksenmukaisuus ja vaikutukset sek(cid:228) uusien valmiuksien yhteensopivuus vastaanottavalla laitoksella ennest(cid:228)(cid:228)n olevien valmiuksien kanssa, vastaan- ottavan tutkimusryhm(cid:228)n edellytykset taata stipendiaateille riitt(cid:228)v(cid:228)n hyv(cid:228)t ty(cid:246)skentelyolosuhteet sek(cid:228) vastaanottavan tutkimusryhm(cid:228)n tutkimuksen kansainv(cid:228)lisyys. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/125 Vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat hakijoiden tieteellisen p(cid:228)tevyyden perusteella ja ottaen huomioon sen, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin heid(cid:228)n tutkimuskokemuksensa vastaa vastaanottavan laitoksen tarpeita. K o k e n e i d e n t u t k i j o i d e n M a r i e C u r i e - a p u r a h a t Valintaperusteita ovat hakijan tieteelliset ansiot, hankkeen tieteellinen ja teknologinen laatu ja tarkoi- tuksenmukaisuus sek(cid:228) kaikkien asianomaisten kannalta apurahan merkityksellisyys, vaikutukset ja sen tuoma hy(cid:246)ty. V i e r a i l u t M a r i e C u r i e - k o u l u t u s k e s k u k s i s s a Komissio valitsee koulutuskeskukset. Sen j(cid:228)lkeen koulutuskeskus valitsee apurahan saavat nuoret tutki- jat. T(cid:228)ss(cid:228) niiden on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa p(cid:228)tevyysvaatimuksiin ja tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen stipendiaattisopimuksen tar- joamista komission on vahvistettava valinnat. Valintaperusteita ovat koulutuskeskuksen tutkimuksen laatu, koulutuskeskuksen edellytykset j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) tutkijakoulutusta, osoitukset aiemmasta kansainv(cid:228)lisen tohtorikoulutuksen menestyksekk(cid:228)(cid:228)st(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)- misest(cid:228) sek(cid:228) koulutuskeskuksen edellytykset taata nuorille tutkijoille riitt(cid:228)v(cid:228)n hyv(cid:228)t ty(cid:246)skentelyolosuh- teet. Koulutuskeskus valitsee nuoret tutkijat heid(cid:228)n tieteellisten ansioidensa perusteella ja ottaen huomioon koulutuskeskuksen soveltuvuuden heid(cid:228)n tohtorinopintojensa kannalta. Tutkimusinfrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuuksien parantaminen Mahdollisuudet muiden maiden t(cid:228)rkeimpien tutkimusinfrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Valintaperusteita ovat infrastruktuurin laatu, sen tutkimuksen taso, jonka infrastruktuuri mahdollistaa ulkopuolisille k(cid:228)ytt(cid:228)jille, ulkopuolisille k(cid:228)ytt(cid:228)jille tarjottavan tieteellisen, teknisen ja logistisen tuen laadukkuus, sellaisten uusien k(cid:228)ytt(cid:228)jien, joiden kotimaassa ei vastaavaa infrastruktuuria ole, osoittama mielenkiinto sek(cid:228) yhteis(cid:246)n tuen kustannustehokkuus. Infrastruktuurien yhteisty(cid:246)verkot Infrastruktuurien yhteisty(cid:246)verkot valitaan sen perusteella, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin ne voivat lis(cid:228)t(cid:228) yhteis(cid:246)n tasolla t(cid:228)rkeiden infrastruktuurien k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuuksia ja parantaa niiden tarjoamia palveluja, sek(cid:228) sen mukaan, miten tehokkaasti osallistujat pystyv(cid:228)t sovittamaan yhteen verkon eri toiminnot. Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet TTK-hankkeiden valinnan perusteena ovat hankkeen tieteellinen omaper(cid:228)isyys, tutkimusmenetelmien ja ty(cid:246)suunnitelman laadukkuus, hankkeen mahdollisuudet lis(cid:228)t(cid:228) infrastruktuurien tarjontaa Euroo- passa sek(cid:228) alalla toimivien infrastruktuurien yll(cid:228)pit(cid:228)jien ja k(cid:228)ytt(cid:228)jien yleinen mielenkiinto hanketta kohtaan. Tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen edist(cid:228)minen Korkean tason tieteelliset tapaamiset Valintaperusteita ovat ehdotetun aiheen merkitys tiedeyhteis(cid:246)lle yleisesti, ehdotetun kokousohjelman taso ja ohjelman tarkoituksenmukaisuus nuorten eurooppalaisten tutkijoiden koulutuksen kannalta. Palkinnot ensiluokkaisesta tutkimusty(cid:246)st(cid:228) Palkinnot annetaan esitettyjen hankkeiden tieteellisen arvon ja tarkoituksenmukaisuuden perusteella. Hakijoiden ik(cid:228) ja aiempi kokemus tutkimusty(cid:246)st(cid:228) otetaan huomioon tarpeen mukaan. L 64/126 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 Yleis(cid:246)n tietoisuuden lis(cid:228)(cid:228)minen Yhteis(cid:246)n tukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n hankkeille, joiden aihe on eurooppalaisittain yleisesti merkitt(cid:228)v(cid:228) ja joissa on kyse tutkijoiden ja tieteest(cid:228) tiedottavien tehokkaasta vuorovaikutuksesta Euroopan kansalaisten hyv(cid:228)ksi. Etusijalle asetetaan hankkeet ja aloitteet, joissa on mukana v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolme toisistaan riippu- matonta osapuolta v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmesta j(cid:228)senvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Lis(cid:228)ksi tukea voi hakea hankkeille, joiden tulokset ovat siirrett(cid:228)viss(cid:228) ja siten my(cid:246)s hankkeeseen osallistumattomien tahojen k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)


title: Entschliessung des Rates und der im Rat Vereinigten Vertreter der Regierungen der Mitgliedstaaten vom 25. Januar 1999 über den öffentlich-rechtlichen Rundfunk

eurovoc_concepts:
EU Member State
audiovisual communications policy
broadcasting
financing
public service

formats: html pdf print

text: 5. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften C 30/1 I (Mitteilungen) RAT ENTSCHLIESSUNG DES RATES UND DER IM RAT VEREINIGTEN VERTRETER DER REGIERUNGEN DER MITGLIEDSTAATEN vom 25. Januar 1999 (cid:190)ber den ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunk (1999/C 30/01) DER RAT DER EUROP´ISCHEN UNION UND DIE IM RAT VEREINIGTEN VERTRETER DER REGIERUNGEN DER MITGLIEDSTAATEN DER EUROP´ISCHEN GE(cid:220) MEINSCHAFT - A. (cid:217)unter Bezugnahme auf die Beratungen des Rates (cid:190)ber den ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunk; B. in Anbetracht des Umstands, da¤ der ‰ffentlich(cid:220) rechtliche Rundfunk mit seinen kulturellen, sozialen und demokratischen Aufgaben, die er zum Wohl der Allgemeinheit erf(cid:190)llt, von entscheidender Bedeutung f(cid:190)r Demokratie, Pluralismus, sozialen Zusammenhalt, kulturelle und sprachliche Vielfalt ist; C. unter Hervorhebung des Aspekts, da¤ durch die zu(cid:220) nehmende Diversifizierung der in der neuen Medien(cid:220) umwelt angebotenen Programme der allgemeine Auf(cid:220) trag der ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunkanstalten noch gr‰¤ere Bedeutung erlangt; D. eingedenk dessen, da¤ die im Protokoll zum Amster(cid:220) damer Vertrag (cid:190)ber den ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rund(cid:220) funk erw…hnte Zust…ndigkeit der Mitgliedstaaten in bezug auf den Auftrag und die Finanzierung best…tigt wurde - STELLEN FEST UND BEKR´FTIGEN FOLGENDES: 1. (cid:217)Das Protokoll zum Amsterdamer Vertrag best…tigt den einhelligen Willen der Mitgliedstaaten, die Rolle des ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunks herauszustellen. 2. (cid:217)Die Bestimmungen des Vertrags zur Gr(cid:190)ndung der Europ…ischen Gemeinschaft ber(cid:190)hren nicht die Befug(cid:220) nis der Mitgliedstaaten, den ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunk zu finanzieren, sofern die Finanzierung der Rundfunkanstalten dem ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Auf(cid:220) trag, wie er von den Mitgliedstaaten den Anstalten (cid:190)bertragen, festgelegt und ausgestaltet wird, dient und die Handels(cid:220) und Wettbewerbsbedingungen in der Gemeinschaft nicht in einem Ausma¤ beeintr…chtigt, das dem gemeinsamen Interesse zuwiderl…uft, wobei den Erfordernissen der Erf(cid:190)llung des ‰ffentlich(cid:220)recht(cid:220) lichen Auftrags Rechnung zu tragen ist. 3. (cid:217)F(cid:190)r die Erf(cid:190)llung des Auftrags der ‰ffentlich(cid:220)rechtli(cid:220) chen Rundfunkanstalten mu¤ weiterhin der technolo(cid:220) gische Fortschritt genutzt werden. 4. (cid:217)Der Zugang einer breiten ˆffentlichkeit zu verschie(cid:220) denen Kan…len und Diensten frei von jeglicher Dis(cid:220) kriminierung und auf der Grundlage der Chancen(cid:220) gleichheit ist eine Vorbedingung f(cid:190)r die Erf(cid:190)llung der besonderen Verpflichtung des ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunks. 5. (cid:217)Entsprechend dem ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Auftrag, wie er von den Mitgliedstaaten definiert wird, kommt dem ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunk eine bedeutende Rolle dabei zu, der ˆffentlichkeit die Vorteile der neuen audiovisuellen Dienste und Informationsdienste sowie der neuen Technologien nahezubringen. 6. (cid:217)Die F…higkeit der ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunkan(cid:220) stalten, der ˆffentlichkeit Programme und Dienste von hoher Qualit…t anzubieten, mu¤ gewahrt und ausgebaut werden, einschlie¤lich der Entwicklung und Diversifizierung der T…tigkeiten im digitalen Zeitalter. 7. (cid:217)Die ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunkanstalten m(cid:190)ssen imstande sein, weiterhin ein gro¤es Programmspek(cid:220) trum im Einklang mit ihrem von den Mitgliedstaaten definierten Auftrag bereitzustellen, um die Gesell(cid:220) schaft insgesamt anzusprechen; in diesem Zusammen(cid:220) hang ist es legitim, wenn die ‰ffentlich(cid:220)rechtlichen Rundfunkanstalten danach streben, hohe Einschalt(cid:220) quoten zu erzielen