title: Meddelelse fra Kommissionen - Stålprognose for første halvår af 1999 og hele 1999

eurovoc_concepts:
economic forecasting
iron and steel industry
steel

text: C 24/2 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 1999 ST¯LPROGNOSE FOR F˘RSTE HALV¯R AF 1999 OG HELE 1999 (1999/C 24/02) (E˘S(cid:220)relevant tekst) INDLEDNING for handelspraksis, der risikerer yderligere at forv»rre den allerede alvorlige situation p¿ EU’s st¿lmarked. De d¿rligere internationale konjunkturer p¿virkede alle(cid:220) rede EU’s (cid:192)konomi i 1998, men virkningerne bliver sandsynligvis mere m»rkbare i 1999, idet udsigterne til faldende eksport vil p¿virke investeringerne og dermed den interne eftersp(cid:192)rgsel negativt. Den (cid:192)konomiske v»kst i Unionen, der var mere markant i l(cid:192)bet af 1997 og i f(cid:192)rste halv¿r af 1998, ser derfor ud til at blive d»mpet betydeligt i 1999, hvilket blandt andet er grundlaget for industriaktiviteten og dermed forbruget af st¿l. Den betydelige aktivitetsstigning i de vigtigste st¿lforbru(cid:220) gende sektorer indtil for¿ret 1998 l¿ til grund for den bem»rkelsesv»rdige stigning i eftersp(cid:192)rgslen, der i (cid:192)vrigt medf(cid:192)rte en opsigtsv»kkende importstigning p¿ et meget attraktivt EU(cid:220)st¿lmarked. Den gradvise forringelse af markedsvilk¿rene i ¿rets l(cid:192)b, der var for¿rsaget af et overv»ldende og destabiliserende udbud udefra, medf(cid:192)rte imidlertid et styrtdyk i st¿lpri(cid:220) serne. Udsigterne til en forventet aktivitetsnedgang i de st¿lfor(cid:220) brugende sektorer i 1999 i forbindelse med den alminde(cid:220) lige (cid:192)konomiske tilbagegang giver derfor anledning til at formode, at der vil ske en afmatning i eftersp(cid:192)rgslen efter st¿l p¿ et EU(cid:220)marked, der i mellemtiden i nogen grad har mistet sin tiltr»kningskraft. Markedet vil imid(cid:220) lertid fortsat v»re udsat for presset fra det eksterne overkudsudbud, som der s(cid:192)ges en afs»tningsmulighed for, mens eksportmulighederne vil blive stadigt mindre. Stillet over for en risiko for yderligere tilbagegang p¿ st¿lmarkedet, b¿de inden for EU og internationalt, og uden udsigter til en hurtig forbedring af situationen i de omr¿der, der er h¿rdest ramt af krisen, opfordrer Kommissionen alle ber(cid:192)rte parter til hver is»r at tilpasse sig de aktuelle realiteter p¿ st¿lmarkedet med henblik p¿ snarest muligt at genskabe stabiliteten p¿ markedet. Kommissionen vil p¿ sin side sikre, at alle de involverede parter handler p¿ en m¿de, der stemmer overens med reglerne for den internationale handel. Kommissionen minder om, at EU r¿der over handelspolitiske instru(cid:220) menter, som kan benyttes i overensstemmelse med de multilaterale regler til at forsvare sig mod visse former 1. (cid:217)DEN ˘KONOMISKE SITUATION I DEN EURO(cid:220) P`ISKE UNION i Den Europ»iske Det kraftige (cid:192)konomiske opsving Union, der allerede blev observeret i 1997, har modst¿et den internationale afmatning. Hvis man s¿ledes ser p¿ BNP(cid:220)stigningstakten i EU i 1998, der var p¿ 2,9(cid:216)% i Kommissionens efter¿rsprognose, kan der endda konsta(cid:220) teres en let stigning p¿ 0,1(cid:216)% i forhold til det sidste sk(cid:192)n i for¿ret 1998. Denne stigning skyldes i h(cid:192)jere grad end forventet den interne eftersp(cid:192)rgsel, der steg, da eksporten faldt og s¿ledes kompenserede for de faldende eksportindt»gter, der blev negative p¿ grund af den internationale (cid:192)kono(cid:220) miske afmatning. en aktivitetsnedgang. BNP(cid:220)v»ksten Mens Kommissionens foreg¿ende sk(cid:192)n tydede p¿ en (cid:192)get v»kst i 1999, viser prognosen fra efter¿ret imid(cid:220) i EU lertid begr»nses til 2,4(cid:216)% i 1999, hvilket betyder en nedgang p¿ et halvt procentpoint i forhold til den foreg¿ende prognose, der kan tilskrives de internationale begiven(cid:220) heder. imidlertid Der er ingen tvivl om, de grundl»ggende indenlandske betingelser fortsat vil v»re stabile. Udbuds(cid:220) vilk¿rene er nemlig fortrinlige, forrentningen af investe(cid:220) ringerne bliver bedre, og rentesatser og inflation ligger p¿ historisk indf(cid:192)relse af lave niveauer. Udsigten til euroen i begyndelsen af 1999 bidrager i (cid:192)vrigt til at (cid:192)ge stabiliteten. international afmatning Til trods for disse gode grundl»ggende betingelser vil en yderligere ikke blot p¿virke eksportindt»gterne i 1999, men ogs¿ den interne efter(cid:220) investeringerne som f(cid:192)lge af en sp(cid:192)rgsel og navnlig lavere eksporteftersp(cid:192)rgsel. Imidlertid forventes v»ksten i investeringerne at forblive h(cid:192)j og n¿ op p¿ 4,6(cid:216)%, og det private forbrug forventes at stige 2,5(cid:216)% som f(cid:192)lge af den h(cid:192)je tillid hos forbru(cid:220) gerne og den f(cid:192)rbedrede situation p¿ arbejdsmarkedet. 29. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 24/3 Inflationen vil fortsat v»re lav, og udviklingen bliver bedre i forhold til den foreg¿ende prognose, s¿ledes at stigningstakten for 1999 kun bliver i st(cid:192)rrelsesordenen 1,7(cid:216)% for hele Unionen og 1,6(cid:216)% for de elleve lande i eurozonen. V»ksten i besk»ftigelsen er sket hurtigere i 1998 med en stigning p¿ 1,2(cid:216)% i stedet for de 0,8(cid:216)%, der var forudsat i den foreg¿ende prognose. I 1999 falder v»ksten til 0,9(cid:216)% eller en nedskrivning med 0,2(cid:216)%. Udsigterne for arbejdsl(cid:192)sheden er ligeledes blevet bedre siden for¿ret, selv om faldet sker knap s¿ hurtigt som stigningen i besk»ftigelsen p¿ grund af v»ksten i den erhvervsaktive befolkning. Arbejdsl(cid:192)sheden forventes nemlig at falde fra gennemsnitligt 10,9% i hele Unionen i 1996 til 10(cid:216)% i 1998 og 9,5(cid:216)% i 1999. Underskuddet i den offentlige sektor vil fortsat blive mindre i de kommende ¿r, men det vil g¿ langsommere efter de konsolideringsbestr»belser, medlemsstaterne har udfoldet med henblik p¿ at opfylde kriterierne fra Maastricht. Det gennemsnitlige underskud i Unionen forventes at falde fra 2,3(cid:216)% i 1997 til 1,8(cid:216)% i 1998 og 1,4(cid:216)% af BNP i 1999. 2. (cid:217)SITUATIONEN P¯ ST¯LMARKEDET OG UDSIG(cid:220) TERNE FOR FREMTIDEN 2. 1. (cid:217)PRODUKTIONEN AF R¯ST¯L Efter den betydelige stigning (+(cid:216)8(cid:216)%), der blev konsta(cid:220) teret i 1997, er st¿lproduktionen i Unionen fortsat g¿et frem i de f(cid:192)rste seks m¿neder af 1998 og er i alt n¿et op p¿ 84,5 mio. tons, dvs. +(cid:216)6,5(cid:216)% i forhold til st¿lproduk(cid:220) tionen i samme halv¿r 1997. Siden afslutningen af denne periode er EU’s st¿lproduk(cid:220) tion imidlertid g¿et gradvist tilbage og har i l(cid:192)bet af tredje kvartal af 1998 stabiliseret sig p¿ niveauet for det foreg¿ende ¿r, til trods for at der er konstateret fald p¿ ca. 2,4(cid:216)% i b¿de august og september. De seneste hurtige statistikker viser et yderligere fald i EU’s st¿lproduktion p¿ 4(cid:216)% i oktober og 5(cid:216)% i november 1998. N¿r man imidlertid tager i betragtning, at der dels har v»ret en betydelig importstigning i f(cid:192)rste halv¿r af 1998 samt er betydeligt st(cid:192)rre lagre p¿ nuv»rende tidspunkt, dels at der forventes et fald i den efterf(cid:192)lgende efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel eller et aktivitetsfald i de forbrugende sektorer, vil der sandsynligvis ske et st»rkt fald i EU’s st¿lproduk(cid:220) tion den kommende m¿ned. lader ane, at st¿lproduktionen i En s¿dant scenario Unionen i slutningen af 1998 kan n¿ op p¿ 162 mio. tons som anf(cid:192)rt i Kommissionens foreg¿ende prognose(cid:216)(˛), hvilket bliver en stigning p¿ blot 1,6(cid:216)% i forhold til niveauet for 1997. (˛)(cid:217)EFT C 233 af 25. 7. 1998. Den forventede aktivitetsudvikling i de st¿lforbrugende sektorer i 1999 medf(cid:192)rer uden tvivl en stabilisering af st¿leftersp(cid:192)rgslen. P¿ baggrund af eksportvanskelighe(cid:220) derne p¿ et s»rdeles uroligt verdensmarked og oven i k(cid:192)bet et fald i importen forventes EU’s st¿lproduktion at falde i forhold til produktionen i 1998. For f(cid:192)rste halv¿r af 1999 vil EU’s st¿lproduktion s¿ledes ligge p¿ omkring 80 mio. tons. Dette svarer til et fald p¿ 5(cid:216)% sammenlignet med det niveau, der blev n¿et i l(cid:192)bet af samme halv¿r i 1998. Takket v»re en let forbedring i forholdene p¿ markedet i det andet halv¿r vil den samlede produktion for 1999 ligge p¿ 157 mio. tons, hvilket vil sige 2,5(cid:216)% under produktionen det foreg¿ende ¿r. Dette fald i produktionen b(cid:192)r imidlertid ikke give st(cid:192)rre problemer for virksomhederne, eftersom kapacitetsud(cid:220) nyttelsen stadig vil v»re tilfredsstillende i 1999. Kommissionen vil ikke desto mindre gentage sin opfor(cid:220) dring til alle operat(cid:192)rer om at udvise forsigtighed, for b¿de EU(cid:220)markedet og verdensmarkedet st¿r nu over for visse forstyrrelser i st¿lsamhandlen fremkaldt af krisen i Asien, og det sker p¿ et tidspunkt, hvor der er stadigt tydeligere tegn p¿ (cid:192)konomisk tilbagegang og fald i st¿l(cid:220) forbruget de fleste steder i verden. Tabellen i bilag 1, (cid:176)R¿st¿l - udbud og eftersp(cid:192)rgsel(cid:133), i giver dels et overblik over m»ngder og tendenser forbrug, import/eksport, produktion og lagre af st¿l i Den Europ»iske Union dels et sk(cid:192)n over den forventede udvikling i f(cid:192)rste halv¿r af 1999 og hele 1999. 2. 2. (cid:217)UDSIGTERNE FOR F˘RSTE HALV¯R AF 1999 OG FOR HELE 1999 N¿r alt kommer til alt, har de forv»rrede internationale konjunkturer ikke p¿virket den (cid:192)konomiske udvikling i Den Europ»iske Union alt for meget i 1998, idet det fortrinlige v»kstniveau hovedsageligt er betinget af forskellige interne faktorer. Trods de gode grundl»ggende betingelser forventes de mindre gunstige eksportudsigter som f(cid:192)lge af de interna(cid:220) tionale begivenheder derimod at p¿virke den (cid:192)konomiske v»kst i Unionen mere i 1999, og dermed p¿virkes indu(cid:220) striaktiviteten. Den asiatiske krise forplantede sig hurtigt til andre geografiske omr¿der, og de f(cid:192)rste tegn p¿, at den breder sig, viste sig i Unionen allerede i 1998, hvilket medf(cid:192)rte faldende tillid hos industrivirksomhederne ved de f(cid:192)rste eksportvanskeligheder, til trods for at kapacitetsudnyt(cid:220) telsen var meget h(cid:192)j. If(cid:192)lge de seneste konjunkturunder(cid:220) s(cid:192)gelser ser disse begivenheder derimod endnu ikke ud til at have p¿virket forbrugernes tillid i n»vnev»rdig grad. C 24/4 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 1999 P¿ m(cid:192)der den seneste tid har st¿lproducenter i Unionen gjort rede for den stigning uden fortilf»lde, der er sket i EU(cid:220)importen af st¿l, og som har for¿rsaget et generelt styrtdyk i priserne i andet halv¿r af 1998. Producenterne lagde i (cid:192)vrigt ikke skjul p¿ deres bekymring med hensyn til udsigterne for 1999 dels i betragtning af, at importen er h(cid:192)j, og lagrene stadig er store, dels under henvisning til at eftersp(cid:192)rgslen efter st¿l forventes at falde. For s¿ vidt ang¿r importen, (cid:192)nsker producenterne, at Kommis(cid:220) sionen udviser en fast holdning over for diverse opera(cid:220) t(cid:192)rer fra tredjelande for at opn¿ en normalisering af deres handelsstr(cid:192)mme p¿ EU(cid:220)markedet. St¿lforhandlerne har bekr»ftet, hvor negative virkninger den massive EU(cid:220)st¿limport i 1998 har p¿ priserne, og har samtidig p¿ m(cid:192)der for nylig udtrykt en vis pessimisme over den forventede udvikling i 1999 p¿ grund af det interne og internationale overkudsudbud, som hindrer en stigning i st¿lpriserne. Den aktivitetsfremgang, man har kunnet observere indtil for¿ret 1998 inden for de fleste st¿lforbrugende sektorer, (hvoraf de vigtigste bliver analyseret n»rmere her i prognosen), s¿ klart ud til at v»re for nedadg¿ende is»r i andet halv¿r. Herefter er der i f(cid:192)rste halv¿r af 1998 sket en afmatning af resultaterne b¿de i bilindustrien og i maskin(cid:220) og elektroindustrierne, mens der i byggesek(cid:220) toren er registreret en langsom forbedring gennem hele ¿ret. I l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halv¿r af 1999 vil aktiviteten i de st¿lfor(cid:220) brugende sektorer v»re nedadg¿ende i forhold til den h(cid:192)je stigningstakt i den tilsvarende periode i 1998, men den vil senere stige, hvilket vil give sektorerne mulighed for at n¿ resultater for hele ¿ret, der kan sammenlignes med eller ligger let under resultaterne fra det foreg¿ende ¿r. St¿leftersp(cid:192)rgslen vil s¿ledes falde mere markant i l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halv¿r og stabilisere sig p¿ et tilfredsstillende niveau i l(cid:192)bet af andet halv¿r af 1999. Til trods for en forventet gradvis nedgang ventes der imidlertid fortsat en h(cid:192)j EU(cid:220)st¿limport, mens den hjemlige industris eksport vil stabilisere sig p¿ 1998(cid:220)niveauet. Disse udsigter b(cid:192)r ikke betragtes som dramatiske, hvis alle de skitserede udviklingsforl(cid:192)b i det mindste ledsages af en gradvis prisstigning, som er n(cid:192)dvendig for at sikre EU(cid:220)st¿lindustriens levedygtighed. imidlertid skitserede ikke altid er enige med de tendenser. Disse indikatorer skal derfor tages med en vis forsigtighed. 2. 2. 1. (cid:217)Sektoren for prim»r forarbejdning af st¿l Som helhed har industrien for prim»r forarbejdning af st¿l indtil f(cid:192)rste halv¿r af 1998 v»ret inde i en periode med meget gunstige konjunkturer, der har v»ret pr»get af meget m»rkbare forbedringer i produktion og salg p¿ EU(cid:220)markedet og det internationale marked, hvilket har muliggjort en optimal kapacitetsudnyttelse og dermed en stigning i avancerne. Straks ved begyndelsen af andet halv¿r af 1998 h(cid:192)rte det (cid:192)konomiske opsving i denne sektor imidlertid hurtigt op dels p¿ grund af aktivitetsnedgangen i visse st¿lforbru(cid:220) gende sektorer, dels fordi importen stabiliseredes p¿ et meget h(cid:192)jt niveau, mens eksportmulighederne blev st»rkt indskr»nket p¿ et internationalt marked, der var destabi(cid:220) liseret af det store overskudsudbud. I visse brancher inden for denne industri, s¿som fremstil(cid:220) ling af st¿lr(cid:192)r, skete afbyrdelsen af den gunstige cyklus mere voldsomt end i andre. I brancher, der hovedsageligt er knyttet til bilindustrien, kan situationen derimod - selv over for en vis afmatning i eftersp(cid:192)rgslen - siges at v»re tilstr»kkeligt god, hvis man ser bort fra en markant tendens til prisfald. Hvis disse tendenser holder sig i 1999, mens lagrene er st(cid:192)rre i forhold til den meget gunstige periode tidligere, kan man forudse en klar forv»rring af den aktuelle situation, navnlig for branchen for fremstilling af st¿lr(cid:192)r. A. (cid:217)Fremstilling af st¿lr(cid:192)r Markedet for st¿lr(cid:192)r i Unionen, der oplevede en meget gunstig udvikling i 1997 of frem til f(cid:192)rste halv¿r af 1998, blev udsat for en st»rk tilbagegang hen imod slutningen af samme ¿r efter en kort afmatningsperiode. S¿vel salgsvolumen som priser p¿ st¿lr(cid:192)r er faldet siden i sommer, s¿ledes at de bem»rkelsesv»rdige resultater i f(cid:192)rste halv¿r af 1998 sandsynligvis vil blive opvejet af de d¿rlige resultater i ¿rets sidste m¿neder. Tabellerne 2 og 2a i bilagene viser aktivitetsindikatorer for de vigtigste st¿lforbrugende sektorer i f(cid:192)rste halv¿r 1999 og i hele 1999. De data, der ligger til grund for indikatorer, stammer fra repr»sentanter for de disse i medlemsstaterne, som ber(cid:192)rte brancheorganisationer Disse dybtg¿ende »ndringer p¿ EU(cid:220)markedet for r(cid:192)r er en direkte og indirekte f(cid:192)lge af krisen i Syd(cid:192)stasien, der parallelt har medf(cid:192)rt en importstigning og et meget m»rkbart prisfald p¿ de fleste produkter. 29. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 24/5 For alle st¿lr(cid:192)r vil resultaterne for 1998 imidlertid kvan(cid:220) titativt v»re sammenlignelige med resultaterne for 1997, hvilket i l(cid:192)bet af andet halv¿r. indeb»rer en tilbagegang p¿ omkring 10(cid:216)% I l(cid:192)bet af andet halv¿r 1998 l¿ afmatningen i den interne eftersp(cid:192)rgsel og is»r den meget klare eksportnedgang til grund for aktiviteten i EU’s tr¿dtr»kningsindustri, hvis produktion og salg for hele ¿ret vil ligge 2(cid:220)3(cid:216)% over det foreg¿ende ¿r. For s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r vil det i bedste fald blive muligt at n¿ de samme resultater som i 1997, efter at tendensen vendte i andet halv¿r af 1998. Styrtdykket i eftersp(cid:192)rgslen fra olie(cid:220) og atomkraftsektorerne og manglen p¿ nye anl»gs(cid:220) projekter for pipelines har imidlertid f(cid:192)rt til en udtalt pessimisme i branchen med hensyn til udsigterne p¿ kort sigt og har fremkaldt en afventende holdning hos forhandlerne. Med undtagelse af bilsektoren, der stadig klarer sig godt, er der intet h¿b om en forbedring af markedsforholdene for disse produkter i l(cid:192)bet af 1999, der vil kunne ende med et fald i produktionen af s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r p¿ omkring 20(cid:216)% dels fordi importen er meget h(cid:192)j, dels fordi der tabes eksportmarkeder som f(cid:192)lge af sammenbruddet i oliesektoren og krisen i Syd(cid:192)stasien. Hvad ang¿r sm¿ svejsede r(cid:192)r (D(cid:216)R 406,4 mm) er det p¿ grund af afmatningen i eftersp(cid:192)rgslen i l(cid:192)bet af andet halv¿r af 1998 ikke muligt at opretholde salgsniveauet for 1997, da der er konstateret en beskeden fremgang i ¿rets f(cid:192)rste halv¿r. S¿fremt den nedadg¿ende tendens i eftersp(cid:192)rgslen fort(cid:220) s»tter i 1999, vil tilbagegangen p¿ de samlede leverancer af sm¿ svejsede r(cid:192)r kunne ligge p¿ mellem (cid:134)(cid:216)5 og (cid:134)(cid:216)10(cid:216)% for hele ¿ret p¿ grund af det lave niveau for b¿de eftersp(cid:192)rgsel og eksport, men is»r p¿ grund af den betydelige stigning importen af navnlig gasr(cid:192)r og hulprofileringsprodukter. i P¿ markedet for store svejsede r(cid:192)r (D(cid:216)8 406,4 mm), der ligeledes har m»rket f(cid:192)lgerne af nedgangen i den inter(cid:220) nationale handel i l(cid:192)bet af andet halv¿r af 1998, vil salgs(cid:220) volumen for hele ¿ret lige overstige EU(cid:220)industriens salg i 1997 takket v»re de gode resultater i f(cid:192)rste halv¿r. Det er derimod meget sandsynligt, at det forventede fald i salget i 1999 bliver meget voldsomt, eftersom der ikke er nye projekter, der kan give anledning til nye ordrer i Unionen. B. (cid:217)Tr¿d(cid:220) og stangtr»kningsindustrierne Aktiviteten i st¿ltr¿dtr»kningsindustrien har v»ret meget tilfredsstillende i l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halv¿r af 1998 i hele Den Europ»iske Union med undtagelse af Det Forenede Kongerige, idet der har v»ret en samlet stigning i salget p¿ 5(cid:220)6(cid:216)% i forhold til f(cid:192)rste halv¿r af 1997. Tid trods for den betydelige importstigning har priserne p¿ tr¿dtrukne produkter ligget stabilt i l(cid:192)bet af denne periode takket v»re den stabile eftersp(cid:192)rgsel fra bil(cid:220) og maskinindustri(cid:220) erne. Den nedadg¿ende tendens i salg og priser, der blev konstateret i andet halv¿r af 1998, vil blive forst»rket lidt i l(cid:192)bet af de f(cid:192)rste m¿neder af 1999 sammenlignet med de gode resultater i samme periode i 1998. Samlet vil 1999 imidlertid ende med en vis stabilisering i forhold til salgsvolumen det foreg¿ende ¿r, idet der is»r mod slutningen af ¿ret ventes en forbedring. Stangtr»kningsindustrien er t»t knyttet til bilindustrien og kan derfor fremvise meget gode resultater for f(cid:192)rste halv¿r af 1998. S¿ledes burde selv det lette fald i efter(cid:220) sp(cid:192)rgslen i ¿rets andet halv¿r som f(cid:192)lge af, at bilindu(cid:220) strien i Unionens forskellige medlemsstater udvikler sig forskelligt, ikke medf(cid:192)re en m»rkbar nedgang i resulta(cid:220) terne for hele ¿ret, som branchen selv betragter som tilstr»kkeligt gode og under alle omst»ndigheder bedre end sidste ¿rs. N¿r man imidlertid tager h(cid:192)jde for en vigende aktivitet hos bilfabrikanterne i de forskellige lande i l(cid:192)bet af 1999, i EU umiddelbart m»rke vil stangtr»kningsindustrien f(cid:192)lgerne med en risiko forv»rring af markedsforholdene for sine produkter og dermed en salgsnedgang i forhold til i st(cid:192)rrelsesordenen 2(cid:220)4(cid:216)% 1998. for gradvis C. (cid:217)Koldvalsnings(cid:220) og profileringssektoren Koldvalsningsindustrien har haft et udm»rket aktivitets(cid:220) niveau i 1998, selv om der har tegnet sig en vis tendens mod normalisering hen imod slutningen af ¿ret. Samlet ansl¿s stigningen i leverancerne af kolde profileringspro(cid:220) dukter for 1998 til ca. 10(cid:216)% i forhold til salget det fore(cid:220) g¿ende ¿r. Denne udvikling er mere end bem»rkelsesv»rdig, eftersom den giver en betydelig forbedring af de allerede flotte resultater i 1997. Til trods for de lidet gunstige internationale konjunk(cid:220) turer har der mod enhver forventning i 1998 v»ret en betydelig stigning i eksporten af kolde profileringspro(cid:220) dukter til tredjelande. I (cid:192)vrigt er importen til Den Europ»iske Union, navnlig fra Rusland, steget betydeligt og har d»kket en h(cid:192)jere andel af EU(cid:220)markedet. C 24/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 1999 Den normalisering i ordretilgangen, der var udsigt til efter sommeren 1998, vil ikke f¿ f(cid:192)lger, eftersom koldvalsningsindustrien stadig har en glimrende kapacitetsudnyttelsesgrad. imidlertid til 1999 er generelt Forventningerne s»rligt gunstige. Branchen h¿ber imidlertid at kunne n¿ op p¿ et samlet salg, der i volumen kun ligger lidt under salget for 1998. ikke Branchens eneste bekymring p¿ nuv»rende tidspunkt er koncentreret om de faldende priser, der skyldes konkur(cid:220) importerede produkter og produkter af rence i gennemsk¿rne koldvalsede plader fra st¿lindustrien EKSF. fra Industriens bestr»belser er hovedsageligt koncentreret om at forbedre strukturerne med henblik p¿ at opn¿ en st(cid:192)rre diversificering, s¿ledes at den i fremtiden i h(cid:192)jere grad kan levere til bil(cid:220) og maskinindustrierne i stedet for byggeindustrien. Kvantitativt vil hverken produktion eller salg for denne industri adskille sig v»sentligt fra det foreg¿ende ¿rs til trods for, at der blev konstateret en vis stigning i lagrene i slutningen af 1998. Med hensyn til priser virker udsigterne dog mindre gunstige, navnlig p¿ grund af den nedadg¿ende tendens for gennemsk¿ret b¿ndst¿l. 2. 2. 2. (cid:217)Konjunkturerne i byggesektoren Det (cid:192)gede (cid:192)konomiske opsving i Unionen i 1997 og 1998 har efterh¿nden haft sine positive virkninger selv i byggeindustrien, hvor resultatet af den samlede aktivitet bliver en ret beskeden gennemsnitlig stigning i volumen i 1998 efter fem ¿r i tr»k med dyb recession. P¿ grund af sin st»rke afh»ngighed af byggeindustrien i almindelighed har EU(cid:220)industrien for brede profilerings(cid:220) produkter ikke i 1998 haft samme stigning i salget som de (cid:192)vrige industrigrene inden for prim»r forarbejdning af st¿l. I 1999 vil n»sten alle lande i Den Europ»iske Union, inklusive Tyskland, for f(cid:192)rste gang i flere ¿r opleve en i byggesektoren, mens samlet sektoren i Danmark som den eneste stadig vil st¿ i en vanskelig situation. set positiv udvikling S¿ledes er resultaterne m¿lt i volumen for f(cid:192)rste halv¿r af 1998 en anelse bedre end resultaterne for samme periode af 1997 is»r takket v»re en mere gunstig udvik(cid:220) ling i eftersp(cid:192)rgslen efter d(cid:192)rkplader sammenlignet med sandwichplader. Ikke desto mindre vil tegnene p¿ opsving i byggesektoren give sig udslag i en gennemsnitsudvikling, der er langt mere afd»mpet end i de (cid:192)vrige brancher i EU(cid:220)(cid:192)kono(cid:220) mien, idet den for 1998 ansl¿s til +(cid:216)1(cid:216)% og for 1999 til 0,9(cid:216)%. Den meget svage stigning i eftersp(cid:192)rgslen fra byggesek(cid:220) toren har ikke medf(cid:192)rt nogen stigning i forbruget af brede profileringsprodukter i l(cid:192)bet af andet halv¿r af 1998, mens overskudsudbuddet har fremkaldt en (cid:192)get konkurrence og et uundg¿eligt prisfald bl. a. i forbindelse med substitutionsprodukter. Denne sammenh»ng viser imidlertid, at undersektorer, der er afh»ngige af offentlig finansiering endnu skal vente, inden de kan fremvise mere betydelige v»kstrater. Derfor betragtes modeller med offentlige(cid:220)private part(cid:220) nerskaber stadigt oftere som en mulighed, selv ved finansiering af mindre omfattende infrastrukturprojekter. Branchens forventninger til udviklingen i 1999 er ikke s»rligt opmuntrende, for dels er tendensen til faldende priser vanskelig at vende, n¿r der samtidig er overskuds(cid:220) kapacitet, dels giver den svage eftersp(cid:192)rgsel fra byggein(cid:220) dustrien heller ikke anledning til at tro, der kommer flere ordrer p¿ brede profileringsprodukter. Denne industris salgsvolumen kommer s¿ledes ogs¿ i 1999 til at ligge p¿ samme niveau som i de to foreg¿ende ¿r. For de lange profileringsprodukter har aktivitetsniveauet v»ret relativt godt i 1998 med en ansl¿et stigning i leve(cid:220) ringer p¿ +(cid:216)5 eller 6(cid:216)% i forhold til 1997. Denne industri er normalt mere s¿rbar, men har imid(cid:220) lertid ikke st¿et over for en betydelig importstigning i 1998, s¿ledes at priserne p¿ dens produkter har ligget stabilt hele ¿ret. P¿ boligomr¿det har den seneste udvikling afsl(cid:192)ret store forskelle i Unionen fra den ene medlemsstat til den anden. Dette skyldes forbedringen i besk»ftigelsesforhol(cid:220) dene i hvert land og faldet i renten p¿ prioritetsl¿n. S¿ledes har vi i 1998 oplevet en klar fremgang i det nye boligbyggeri i Sverige, Spanien, Irland og i Portugal som f(cid:192)lge af en stigning i den private eftersp(cid:192)rgsel, mens den private eftersp(cid:192)rgsel i Det Forenede Kongerige kun har medf(cid:192)rt en v»kst i denne undersektor p¿ under 2(cid:216)%. I Frankrig er det (cid:192)gede antal byggetilladelser ikke blevet fulgt af samme tendens, n¿r det g»lder indledning af selve byggearbejdet. I Italien har reglerne om skattefra(cid:220) drag for renoverings(cid:220) og vedligeholdelsesarbejde lagt en d»mper p¿ opf(cid:192)relsen af nye boliger, og i Tyskland vil udviklingen fortsat v»re negativ. som helhed sektoren for Derimod vil overkapacitetssituationen inden for sektoren kunne udg(cid:192)re en risikofaktor, der i l»ngden vil kunne skade den stabilitet i de interne priser, man indtil nu har bevaret. I 1999 vil den forventede tilbagegang i Det Forenede Kongerige p¿ dette omr¿de v»re ¿rsag til det j»vne resultat for landene i Unionen, der trods alt kan blive positivt m¿lt i volumen, ansl¿et 1(cid:216)%, eftersom den meget 29. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 24/7 st»rkt opadg¿ende tendens for denne undersektor i Sverige og Portugal fastholdes, og der tegner sig et opsving i andre lande. Takket v»re det gunstige (cid:192)konomiske klima i Unionen har erhvervsbyggeriet generelt draget mere fordel af den private aktivitet end af den offentlige i 1998 undtagen i Italien, hvor de offentlige investeringer er steget betyde(cid:220) ligt. Imidlertid er de gode resultater p¿ dette omr¿de i Italien, Spanien, Nederlandene, Belgien og Irland blevet modvirket af de negative resultater i Tyskland, mens denne undersektor i Frankrig n»rmest har v»ret svag til trods for en gradvis fremgang i l(cid:192)bet af ¿ret. Udsigterne for 1999 tegner generelt gunstigt, for der ser ud til at blive en vis forbedring selv i Tyskland, og i Frankrig vil virksomhedernes behov bidrage til opsvinget i erhvervsbyggeriet og s¿ledes kompensere for de mang(cid:220) lende investeringer fra det offentlige. Selv p¿ anl»gsomr¿det har udviklingen i 1998 v»ret s»rdeles forskellig fra land til land i Unionen. Selv om Tyskland, Det Forenede Kongerige og Danmark stadig vil f¿ negative resultater p¿ grund af lave offentlige inve(cid:220) steringer, vil fremgangen i blandt andet Italien, Spanien og Frankrig bidrage til at sikre stabiliseringen i denne aktivitet p¿ EU(cid:220)plan. I 1999 vil anl»gsarbejdet stabiliseres p¿ 1998(cid:220)niveau, eftersom der ikke er store nye infrastrukturprojekter og i betragtning af medlemsstaternes vanskeligheder med at (cid:192)ge de offentlige udgifter p¿ dette omr¿de. S¿ledes ser man en stigning p¿ over 15(cid:216)% i antallet af bilregistreringer i Spanien i l(cid:192)bet af de f(cid:192)rste ti m¿neder af 1998 som f(cid:192)lge af fremmende foranstaltninger, der endnu er g»ldende, hvorimod der i Italien er et fald i indregistreringerne p¿ 0,5(cid:216)% i samme periode med et voldsomt fald i l(cid:192)bet af de sidste m¿neder, fordi lignende foranstaltninger udl(cid:192)b i juli 1998. P¿ samme m¿de er der registreret stigninger p¿ 12 til 19(cid:216)% i forskellige andre medlemsstater som for eksempel Frankrig, Nederlan(cid:220) dene, Irland, Finland osv. , mens stigningerne i Tyskland og Det Forenede Kongerige l¿ p¿ under 5(cid:216)%. P¿ meget kort sigt b(cid:192)r bilmarkedet i EU fortsat udvikle sig gunstigt, idet der for 1998 formentlig vil kunne regi(cid:220) streres en historisk rekord m¿lt i volumen med en samlet stigning i indregistreringer p¿ ca. 4(cid:216)% i forhold til resul(cid:220) tatet for 1997. Bilproduktionen i EU har draget fordel af den meget gunstige udvikling i eftersp(cid:192)rgslen inden for Unionen, og n¿r man tager de gode eksporttal i betragtning, vil indu(cid:220) strien ligeledes sl¿ en ny rekord i 1998 og komme langt over de 15 millioner enheder. Til trods for et ansl¿et fald p¿ 4(cid:216)% af nye bilregistre(cid:220) ringer p¿ EU(cid:220)markedet i 1999, der blandt andet skyldes det forventede fald p¿ det italienske marked, vil antallet af registreringer ikke desto mindre v»re det tredjeh(cid:192)jeste nogensinde efter 1998 og 1992. Langt st(cid:192)rre usikkerhed hersker der imidlertid om tendensen for eksport af biler fra EU til et verdensmarked, der er pr»get af forstyr(cid:220) relser p¿ grund af den asiatiske krise og af virksomheds(cid:220) flytninger. 2. 3. (cid:217)UDSIGTERNE FOR IMPORT OG EKSPORT AF JERN(cid:220) OG ST¯LPRODUKTER 2. 2. 3. (cid:217)Bilindustrien 2. 3. 1. (cid:217)Statistikker over EU’s st¿lhandel med tredjelande Bileftersp(cid:192)rgslen i Unionen, der siden 1994 har v»ret i god fremgang, fulgte indtil 1997 en opadg¿ende tendens, idet der blev indregistreret et bem»rkelsesv»rdigt antal nye biler, ansl¿et +(cid:216)4,5(cid:216)% i ¿rsgennemsnit over hele perioden. Siden begyndelsen af 1998 er antallet af bilregistreringer i Unionen hver m¿ned steget markant, og for de f(cid:192)rste ti m¿neder af ¿ret viser de samlede resultater en fremgang p¿ 6,5(cid:216)%. Nogle medlemsstater fremsender fortsat de statistiske oplysninger om deres st¿lhandel med tredjelande med nogen forsinkelse, hvilket g(cid:192)r de kvantitative sk(cid:192)n og tendensprognoser meget usikre. Dette er yderst beklage(cid:220) ligt p¿ nuv»rende tidspunkt, hvor der kan konstateres visse forstyrrelser i den internationale st¿lhandel, uden at det er muligt at f¿ en forst¿else af omfanget i tide. I det (cid:192)jeblik, hvor denne prognose skrives, d»kker de foreliggende statistikker for alle lande i EU de f(cid:192)rste otte m¿neder af 1998 og viser dybtg¿ende »ndringer med hensyn til b¿de import og eksport af st¿l mellem EU og tredjelande. EU(cid:220)markedet best¿r imidlertid af en mosaik af 15 lande, der har hver deres s»rlige forhold, selv om de skal f(cid:192)lge de samme (cid:192)konomiske regler, og disse indregistreringer er derfor udtryk for tendenser, der undertiden er meget forskellige fra land til land. Det fremg¿r s¿ledes af disse oplysninger, at Unionens st¿limport er steget st»rkt, og stigningen for f(cid:192)rste halv¿r af 1998 har v»ret i st(cid:192)rrelsesordenen 66(cid:216)% i forhold til niveauet i de f(cid:192)rste seks m¿neder af 1997. I C 24/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 1999 volumen udg(cid:192)r importen omkring 95(cid:216)% af EU’s samlede st¿limport i 1996. En n»rmere analyse af statistikkerne for denne periode af 1998 viser i (cid:192)vrigt, at Unionens st¿limport fra Asien er steget betydeligt, og for markederne i visse medlems(cid:220) stater som Italien, Det Forenede Kongerige, Benelux(cid:220) landene osv. udg(cid:192)r denne import den vigtigste eksterne forsyningskilde. Dette efterlader ikke den mindste tvivl om f»nomenets omfang og den direkte virkning heraf p¿ EU(cid:220)markedet som helhed, og det voldsomme prisfald har ikke ladet vente p¿ sig. i forhold f(cid:192)rste halv¿r af 1997, hvilket faldet med omkring 17(cid:216)% i I den periode, det drejer sig om, er EU’s st¿leksport til derimod eksporten s¿ledes bekr»fter, at den nedadg¿ende tendens forst»rkes. De samlede virkninger af den betydelige stigning i importen og den m»rkbare tilbagegang i st¿leksporten har vendt op og ned p¿ EU’s st¿lmarked, der altid tidligere har haft overskud, og som nu for f(cid:192)rste gang i historien er kommet ud med et underskud for det f(cid:192)rste halv¿r af 1998. Den j»vnt vigende eftersp(cid:192)rgsel i indev»rende ¿r og de st(cid:192)rre lagre i alle led af den (cid:192)konomiske k»de burde imidlertid f(cid:192)re til et gradvist fald i stigningstakten for importen p¿ kort sigt, n¿r man i (cid:192)vrigt tager h(cid:192)jde for, at situationen for de interne priser fremover vil v»re kritisk. I denne sammenh»ng kan Kommissionen kun endnu en gang gentage sin opfordring til alle operat(cid:192)rer p¿ EU’s st¿lmarked om hver is»r at indtage en ansvarlig holdning under hensyntagen til de mindskede muligheder i forhold til tidligere. Dette er n(cid:192)dvendigt for at undg¿ en yderligere tilbage(cid:220) gang p¿ markedet og med det form¿l at medvirke mest muligt til snarest at f¿ genskabt en bedre stabilitet p¿ l»ngere sigt. Kommissionen vil p¿ sin side sikre, at alle de involverede parter handler p¿ en m¿de, der stemmer overens med reglerne for den internationale handel. Kommissionen minder om, at EU r¿der over handelspolitiske instru(cid:220) menter, som kan benyttes i overensstemmelse med de multilaterale regler til at forsvare sig mod visse former for handelspraksis, der risikerer yderligere at forv»rre den allerede alvorlige situation p¿ EU’s st¿lmarked. 2. 3. 2. (cid:217)Verdens(cid:192)konomien i 1999 Forv»rringen af kriserne i Asien og Rusland samt risi(cid:220) koen for, at krisen breder sig til de latinamerikanske landes (cid:192)konomier, har i en vis grad p¿virket de interna(cid:220) tionale konjunkturer, idet der er sket en almindelig nedskrivning af de (cid:192)konomiske udviklingstendenser. Dette har medf(cid:192)rt, at v»ksten i verden if(cid:192)lge de seneste sk(cid:192)n kun vil stige 2,5(cid:216)% i 1999 mod ansl¿et 4(cid:216)% for et ¿r siden. Selv om der forventes en nedgang i importen i l(cid:192)bet af sidste halv¿r af 1998, forventes importen imidlertid at stige med ca. 50(cid:216)% set over hele ¿ret, mens resultatet for eksporten over hele ¿ret bliver en tilbagegang i st(cid:192)rrel(cid:220) sesordenen 20(cid:216)% i forhold til 1997, hvis den nedadg¿(cid:220) ende tendens holder. Udsigterne til en mere afd»mpet v»kst i verdens(cid:192)kono(cid:220) mien for 1999 skyldes de tydelige vanskeligheder med at stabilisere (cid:192)konomien i Asien og Rusland. Disse opvejes dog af opsvinget i Europa, der er kommet efter nogle ¿rs stilstand, og af det (cid:192)konomiske aktivitetsniveau i USA, der imidlertid ser ud til at v»re p¿ vej ned i forhold til den bem»rkelsesv»rdige v»kst i de sidste fem ¿r. N¿r man tager h(cid:192)jde for f(cid:192)lgerne af krisen forskellige steder i verden for EU’s (cid:192)konomi og navnlig for konjunkturerne i al almindelighed, vil Unionens st¿lim(cid:220) port kunne stabiliseres p¿ et ret h(cid:192)jt niveau i l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halv¿r af 1999, om end det bliver lidt lavere end i 1998. Eksporten fra EU vil derimod kunne stabiliseres p¿ samme volumen som i samme periode 1998. For 1999 som helhed vil EU’s st¿limport imidlertid falde ca. 20(cid:216)%, mens eksporten stabiliseres. I dette internationale, (cid:192)konomiske panorama vil Europa, og is»r de elleve lande i eurozonen, v»re det vigtigste centrum for v»kst, idet den amerikanske ekspansion er i tilbagegang p¿ grund af den ventede afmatning. Landene i Latinamerika, der st¿r over for et voksende underskud over for udlandet, vil opleve en nedgang i den (cid:192)kono(cid:220) miske aktivitet, mens de asiatiske (cid:192)konomier kun grad(cid:220) vist vil rette sig, og der vil stadig v»re problemer med at f¿ stabiliseret den russiske (cid:192)konomi. i den Dette scenario viser, hvor kritisk en situation forstyrrel(cid:220) internationale st¿lhandel kan risikere at serne udl(cid:192)se. Disse forstyrrelser blev oprindelig for¿rsaget af krisen i Syd(cid:192)stasien, som derefter bredte sig til andre lande. verdensst¿lmarkedet P¿ antyder disse (cid:192)konomiske udsigter en ganske svag stigning i forbruget i 1999, mens produktionen vil kunne stabilisere sig p¿ 1998(cid:220)niveauet, n¿r der tages h(cid:192)jde for de forskellige udviklingsten(cid:220) denser i Europa og Asien og is»r for, at der tages ny kapacitet i brug i visse regioner med st¿lunderskud. 29. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 24/9 Den internationale st¿lhandel vil derimod fortsat v»re negativt p¿virket af et stort overskudsudbud, og i tilf»lde af protektionistisk adf»rd vil producenterne i deres s(cid:192)gen efter afs»tningsmuligheder kunne omlede dette udbud mod andre og mere ¿bne markeder. 2. 3. 2. 1. (cid:217)USA 2. 3. 2. 3. (cid:217)Kina og Syd(cid:192)stasien Opsvinget i de kriseramte asiatiske (cid:192)konomier vil kun ske gradvist. Efter atter at have f¿et konkurrenceevnen op p¿ et flot niveau som f(cid:192)lge af en stribe af devalue(cid:220) ringer vil den hjemlige (cid:192)konomi s¿ledes i betydelig grad bidrage til det almindelige (cid:192)konomiske opsving gennem en st»rk fremgang i eksportaktiviteterne. Afmatningen i den amerikanske (cid:192)konomi, der stadig har v»ret begr»nset i 1998, ser ud til at blive st»rkere og kun give mulighed for en v»kst p¿ ca. 2(cid:216)% i 1999, st(cid:192)ttet af i. investeringerne, som der fortsat vil v»re gang Forbedringen i den amerikanske industris konkurrence(cid:220) evne vil fremme eksporten, der s¿ledes kan medvirke til i fremtiden at mindske landets handelsbalanceunderskud, der n¿ede en historisk rekord i 1998. Visse investeringer i ny produktionskapacitet i st¿lindu(cid:220) strien er tidligere blevet udskudt, og den nye kapacitet ventes ikke at blive sat i drift f(cid:192)r slutningen af 1999. Derfor vil den hjemlige st¿lproduktion kun stige med 1,5(cid:216)% i 1999, mens man venter en stigning i forbruget p¿ omkring 2(cid:216)%. Landene i regionen vil s¿ledes fortsat have et st¿lunderskud med undtagelse af Sydkorea, der med sin omfattende st¿lindustri har overskud. Tilliden hos b¿de industrien og forbrugerne er gradvist faldet p¿ grund af problemerne i v»kstlandene og den ventede (cid:192)konomiske afmatning, og man m¿ derfor vente, at st¿lforbruget i USA g¿r lidt ned i 1999 efter seks ¿rs bem»rkelsesv»rdig stigning. Den amerikanske st¿lpro(cid:220) duktion vil derimod stige, eftersom der s»ttes ny produktionskapacitet i drift, der s¿ledes bidrager til at mindske landets underskud med hensyn til st¿lprodukter. Kina er i kraft af sin st(cid:192)rrelse relativt godt beskyttet mod krisen udefra og ser ud til at modst¿ den (cid:192)konomiske recession i de asiatiske lande. Den kinesiske (cid:192)konomi nyder nemlig fortsat godt af de kontrol(cid:220) og modernise(cid:220) iv»rksat, og har regeringen ringsforanstaltninger, konjunkturerne landet er stadig gunstige med en v»kstrate p¿ omkring 6(cid:216)% i 1998, selv om den dog ser ud til at falde i 1999. i Der vil fortsat i 1999 v»re et st»rkt pres fra st¿limporten p¿ det amerikanske marked til trods for alle de handels(cid:220) m»ssige forsvarsforanstaltninger, der tr»ffes og/eller er planlagt over for en del af det eksterne udbud. I 1999 vil investeringerne i blandt andet infrastrukturer og i maskinindustrien blive (cid:192)get, mens eksporten fortsat bliver straffet af den stadigt st»rke konkurrence fra landene i regionen, der har devalueret deres valuta. 2. 3. 2. 2. (cid:217)Japan Den japanske (cid:192)konomi vil kunne registrere et beskedent opsving i 1999 med en v»kst p¿ 0,5(cid:216)% efter den periode med dyb recession, der har pr»get 1998. Den genopret(cid:220) ningsplan, den japanske regering har annonceret, bygger blandt andet p¿ en kapitalindspr(cid:192)jtning til banksektoren og betydelige skattelettelser, og den vil s¿ledes bidrage til at vende konjunkturerne i landet og genskabe tilliden i erhvervslivet. I (cid:192)vrigt vil den japanske eksport til visse asiatiske markeder stige, mens eksporten til USA vil falde m»rkbart. Den japanske st¿lproduktion faldt betydeligt i 1998 og vil kunne stige med 3(cid:220)5(cid:216)%. Parallelt hermed vil man opleve en stigning i det interne forbrug og en lidt mere positiv udvikling i eftersp(cid:192)rgslen fra landene i Japans indflydelsesomr¿de. Man kan derfor formode, at der vil v»re mindre japansk st¿l p¿ det amerikanske marked og EU(cid:220)markedet. Investeringerne vil medf(cid:192)re en stigende st¿leftersp(cid:192)rgsel, der imidlertid vil blive d»kket af en tilsvarende stigning i den hjemlige produktion, s¿ landets st¿lunderskud vil v»re uforandet. 2. 3. 2. 4. (cid:217)Latinamerika Landene i Latinamerika vil i 1998 registrere en samlet v»kst p¿ lidt under 3(cid:216)%, der ser ud til at g¿ ned i 1999. Den brasilianske regerings kriseplan, der skal begr»nse de offentlige udgifter og (cid:192)ge skattetrykket, vil give grobund for den st(cid:192)rste (cid:192)konomiske v»kst i denne region, n¿r den tr»der i kraft. Der forventes en let stigning i st¿lforbruget i 1999, men overskudsudbuddet i regionen vil ligge omkring 8 mio. tons, da der ogs¿ sker en let stigning i produktionen. C 24/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 1999 2. 3. 2. 5. (cid:217)De central(cid:220) og (cid:192)steurop»iske lande og SNG(cid:220)repu(cid:220) blikkerne I de fleste lande i Central(cid:220) og ˘steuropa (C˘E) fort(cid:220) s»tter den (cid:192)konomiske genopretning, der blev iv»rksat i 1994. V»ksten udvikler sig forskelligt fra land til land, men som helhed er fremgangen helt igennem positiv. De lokale st¿lmarkeder oplever alle en gunstig udvikling i eftersp(cid:192)rgslen, der ofte ledsages af parallelle stigninger i den hjemlige produktion, hvilket giver et n»sten u»ndret overskud af st¿lprodukter, der m¿ og skal afs»ttes. Det (cid:192)gede st¿lforbrug i denne region giver sig i (cid:192)vrigt udslag i en (cid:192)get EU(cid:220)eksport af st¿lprodukter med en h(cid:192)jere v»rditilv»kst. Dette hindrer ikke, at EU(cid:220)markedet er og bliver et fordelagtigt marked for afs»tning af disse landes overskudsudbud, der udg(cid:192)r omkring 40(cid:216)% af deres produktion. Den (cid:192)konomiske genrejsning, der var udsigt i Rusland, blev pludselig afbrudt, efter at b(cid:192)rskrisen havde f(cid:192)rt til et kraftigt fald i rublen i l(cid:192)bet af 1998. Den (cid:192)konomiske krise i Rusland, der ikke vil finde en hurtig l(cid:192)sning, fremkaldte en yderligere stigning i st¿lover(cid:220) skuddet, som vil styrke landets stilling som verdens f(cid:192)rende eksport(cid:192)r. til Selv om der forventes et fald i produktionen i 1999, vil forbruget af st¿l falde endnu mere, s¿ de eksterne afs»t(cid:220) ningsmuligheder vil v»re den eneste overlevelseschance for en st¿lindustri, der allerede er i vanskeligheder. 2. 4. (cid:217)PRISUDVIKLINGEN Faldet i st¿leftersp(cid:192)rgslen, f(cid:192)rst i Syd(cid:192)stasien og derefter i andre regioner, f(cid:192)rte meget hurtigt til et udbudsover(cid:220) skud p¿ verdensmarkedet og til store forstyrrelser i den internationale samhandel. i P¿ verdensmarkedet faldt priserne l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halvdel af 1998. P¿ mindre end et ¿r faldt prisen p¿ flade produkter s¿ledes ca. 25(cid:216)% og p¿ lange produkter mellem 15(cid:216)% og 30(cid:216)%. Priserne p¿ varmvalsede coils og koldvalset plade er i (cid:192)jeblikket de laveste, man har set i de sidste ti ¿r. Nordamerika og Europa er p¿ grund af deres dynamiske (cid:192)konomi og interne prisniveauer hurtigt blevet h(cid:192)jtprio(cid:220) riterede m¿l for eksport af billige produkter fra fjernere(cid:220) liggende lande. Under disse betingelser og til trods for det h(cid:192)je forbrug er situationen p¿ EU(cid:220)st¿lmarkedet i l(cid:192)bet af nogle m¿neder blevet »ndret fra balance mellem udbud og eftersp(cid:192)rgsel til alvorlig ubalance, der er sk»b(cid:220) nesvanger for prisstabiliteten. S¿ledes er priserne p¿ varmvalsede coils p¿ EU(cid:220)markedet styrtdykket med n»sten 25(cid:216)% i l(cid:192)bet af det sidste halve ¿r. Kun for overtrukkede produkter har det v»ret muligt at begr»nse prisernes generelle nedadg¿ende tendens takket v»re den st»rke eftersp(cid:192)rgsel fra is»r bilindu(cid:220) strien. Hvad lange produkter ang¿r, ligger prisfaldet det sidste halve ¿r p¿ ca. 15(cid:216)% for lette lange produkter (rundt betonst¿l, valstr¿d og handelsst¿l) og p¿ 10(cid:216)% for st¿l(cid:220) bj»lker. St¿lpriserne i Den Europ»iske Union har endnu ikke n¿et lavpunktet fra begyndelsen af 1993, men de er ikke desto mindre hurtigt kommet t»t p¿ det, og den aktuelle (cid:192)konomiske situation i verden giver n»ppe h¿b om i de kommende m¿neder eventuelt at f¿ vendt denne tendens. Kun en nedjustering af udbuddet i forhold til de nye lavere behov p¿ verdensmarkedet vil g(cid:192)re det muligt at etablere en ny og varig balance p¿ EU’s st¿lmarked. 2. 5. (cid:217)TENDENSERNE FOR DE ENKELTE PRODUKTER Flade produkter - Varmvalsede coils P¿ grund af situationen i Asien er markedet for varmvalsede coils i betydelig tilbagegang. Den vold(cid:220) somme importstigning og den h(cid:192)je interne produk(cid:220) tion har nemlig medf(cid:192)rt et udbudsoverskud p¿ EU(cid:220)markedet, der har i priserne og en gradvis for(cid:192)gelse af forhandlernes lagre. I (cid:192)vrigt har en vis afventende holdning hos k(cid:192)berne medf(cid:192)rt en ret markant nedgang i ordrerne til EU(cid:220)industrien allerede fra andet halv¿r af 1998. fremkaldt et styrtdyk N¿r man ser p¿ den internationale handel med coils, er verdensmarkedet pr»get af mange forstyrrelser, og den amerikanske dollars nuv»rende svaghed bidrager til, at en st(cid:192)rre del af overskudsudbuddet omdirigeres til EU(cid:220)markedet og desuden bremser eksporten af coils fra EU. - Koldvalset plade import fra visse Selv om eftersp(cid:192)rgslen holder sig stabil, er der ogs¿ for koldvalset plade et st»rkt prispres. Den destabili(cid:220) serende s¿ markedssituationen for disse produkter bliver stadigt mere vanskelig, og dertil kommer, at store opk(cid:192)bere og steel service centres indtager en afventende hold(cid:220) ning, og slutbrugerne venter med at afgive deres ordrer. tredjelande stiger, 29. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 24/11 - Overtrukket plade Krisen i Syd(cid:192)stasien har skabt et lokalt forbrugsun(cid:220) derskud for alle overtrukne produkter. Denne situa(cid:220) leveringsstr(cid:192)mme fra tion har medf(cid:192)rt betydelige Asien europ»iske markeder. til de nordamerikanske og N¿r man ser p¿ overtrukket plade, er varmgalvanise(cid:220) rede plader h¿rdest ramt, idet stigningen i importen sker samtidig med, at der s»ttes ny produktionskapa(cid:220) citet i drift. Elektroforzinket plade til blandt andet bilindustrien, der i en lang periode har v»ret s»rdeles dynamisk, er derimod langt mindre ramt af importen. Derfor er eftersp(cid:192)rgslen h(cid:192)j, og priserne ligger stabilt p¿ dette omr¿de i (cid:192)jeblikket. - Kvartoplade Eftersp(cid:192)rgslen p¿ EU(cid:220)markedet er relativt tilfredsstil(cid:220) lende. Der er stor eftersp(cid:192)rgsel fra sektoren for svej(cid:220) sede r(cid:192)r med en stor diameter, fra skibsv»rftsindu(cid:220) strien og fra maskinindustrien, selv om der hersker alvorlig tvivl om den fremtidige udvikling i efter(cid:220) sp(cid:192)rgslen efter disse produkter. Situationen er ander(cid:220) ledes hos de store lagerf(cid:192)rende forhandlere, hvis lagre er s»rligt store som f(cid:192)lge af massiv import fra tredjelande. Presset p¿ markedet som f(cid:192)lge af over(cid:220) skudsudbuddet f(cid:192)rer helt naturligt til et prisfald og f¿r slutbrugerne til at udskyde ordreafgivningen i forventning om endnu lavere priser. Lange produkter - Sv»re profiler og st¿lbj»lker Eftersp(cid:192)rgslen efter st¿lbj»lker p¿ det europ»iske marked er steget i 1998, og den positive tendens vil forts»tte i begyndelsen af 1999. Allerede i f(cid:192)rste kvartal af 1998 begyndte udt(cid:192)mningen af lagrene, og lagersituationen er nu tilfredsstillende. Til trods for denne relativt gode situation har den gradvise afmat(cid:220) ning i eksporten og stigning i importen f(cid:192)rt til, at tendensen for priserne er vendt allerede midt i ¿ret. Muligheden for, at det amerikanske marked lukker som f(cid:192)lge af antidumpingforanstaltninger, risikerer at forst»rke dette f»nomen i begyndelsen af 1999. - Valstr¿d Eftersp(cid:192)rgslen efter valstr¿d til svejsede m¿tter stag(cid:220) nerer p¿ grund af den lave aktivitet i byggesektoren. Det lykkedes ikke med de produktionsstandsninger, der blev foretaget i l(cid:192)bet af sommeren, at f¿ nedbragt lagrene til det niveau, man havde h¿bet. Verdensmar(cid:220) kedssituationen blev nemlig forv»rret l(cid:192)bet af samme periode, idet der b¿de skete en nedgang i eksporten og en stigning i importen. Forbruget af i disse produkter er normalt ikke s»rlig stort i vinter(cid:220) perioden, og da vinteren st¿r for d(cid:192)ren, ventes der ikke en forbedring for dette marked f(cid:192)r om flere m¿neder. For h(cid:192)jkvalitetsst¿l giver situationen anledning til mindre bekymring p¿ grund af den h(cid:192)je eftersp(cid:192)rgsel fra st¿lforbrugende sektorer som maskin(cid:220) eller bilin(cid:220) dustrien. Der har imidlertid i nogle uger v»ret et fald i ordretilgangen p¿ grund af store lagre og faldende aktivitet hos nogle brugere. - Rundt betonst¿l i Globalt har der ikke v»ret noget v»sentligt fald i den interne eftersp(cid:192)rgsel l(cid:192)bet af 1998, men den faldende eksport og presset fra importen har ikke desto mindre destabiliseret det europ»iske marked for rundt betonst¿l. Til trods for at b¿de skrotpri(cid:220) serne og produktionsomkostningerne er faldet st»rkt, er disse produkters rentabilitet faldet meget for de europ»iske producenter. - Handelsst¿l Til trods for en stabil eftersp(cid:192)rgsel, et stigende forbrug og ikke s»rligt store lagre som f(cid:192)lge af produktionsstandsningen i l(cid:192)bet af sommerperioden er priserne p¿ handelsst¿l faldet her i slutningen af ¿ret, og de f(cid:192)lger s¿ledes tendensen for de (cid:192)vrige st¿lprodukter. Selv h(cid:192)jkvalitetsst¿l er ramt af dette f»nomen blandt andet p¿ grund af den svage dollar og de faldende skrotpriser. 2. 6. (cid:217)R¯ST¯LSBALANCE FOR F˘RSTE HALV¯R AF 1999 OG FOR HELE 1999 Der var et st»rkt opsving i F»llesskabets (cid:192)konomi i hele 1997 og i en god del af 1998, og (cid:192)konomien forsvarede sig ganske godt mod spredningen af den asiatiske og russiske krise. Imidlertid vil de negative f(cid:192)lger af det d¿rligere interna(cid:220) tionale klima i h(cid:192)jere grad p¿virke den (cid:192)konomiske v»kst i Unionen i 1999 og gradvist medf(cid:192)re en tilbage(cid:220) gang i industriaktiviteten blandt andet p¿ grund af de mindre gunstige eksportudsigter for de fleste eksterne markeder. De negative f(cid:192)lger af de internationale begivenheder gjorde sig imidlertid allerede g»ldende p¿ EU’s st¿l(cid:220) marked i begyndelsen af 1998 b¿de ved en bem»rkelses(cid:220) i v»rdig stigning eksporten samt ved et voldsomt dyk i priserne. importen og et betydeligt fald i Udviklingen i st¿leftersp(cid:192)rgslen var meget positiv indtil efter¿ret 1998, men har siden vist tegn p¿ afmatning, der vil blive mere tydelig navnlig i l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halvdel af 1999, i de forbrugende sektorer. lavere aktivitetsniveau idet der ventes et C 24/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 1999 Styrtdykket i priserne har gjort EU(cid:220)st¿lmarkedet mindre attraktivt, og det vil i 1999 v»re udsat for et mindre importpres. Den lavere eksport sammenlignet med tidli(cid:220) gere samt n(cid:192)dvendigheden af at afbalancere lagrene vil st¿lproduktionen. danne grundlag Denne skal s»ttes i forhold til en eftersp(cid:192)rgsel, der dog vil stabiliseres i l(cid:192)bet af ¿ret, efter at der gradvist igen er kommet gang i aktiviteten i de forbrugende sektorer. for udviklingen i Under hensyntagen til disse tendenser og som anf(cid:192)rt i tabel 1 (cid:176)R¿st¿l - udbud og eftersp(cid:192)rgsel(cid:133) vil det reelle st¿lforbrug i l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halv¿r af 1999 komme op p¿ 81 mio. tons eller 4(cid:216)% under det fine resultat for den tilsvarende periode i 1998. N¿r man tager h(cid:192)jde for et forventet fald i lagrene for at tilpasse dem til efter(cid:220) sp(cid:192)rgslen, vil det sk(cid:192)nnede forbrug komme op p¿ 79 mio. tons, hvilket udg(cid:192)r et mere m»rkbart fald i forhold til det reelle forbrug. N¿r man desuden indregner det ventede fald i st¿limporten p¿ et EU(cid:220)marked, der er langt mindre dynamisk end i l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halv¿r af 1998, samt en svag forventet fremgang i EU(cid:220)eksporten, vil balanceproduktionen ligge p¿ 80 mio. tons svarende til et fald p¿ 5,3(cid:216)% sammenlignet med det historiske resultat fra f(cid:192)rste halv¿r af 1998. En gradvis forbedring, der kan ske i l(cid:192)bet af ¿ret, giver anledning til at antage, at det reelle st¿lforbrug for hele 1999 vil stabilisere sig p¿ niveauet fra ¿ret f(cid:192)r, nemlig 159 mio. tons. Det er imidlertid n(cid:192)dvendigt at f¿ tilpasset lagrene igen for at sikre en balance, is»r i f(cid:192)rste halv¿r af 1999, og det sk(cid:192)nnede forbrug vil derfor blive p¿ 157 mio. tons, hvilket udg(cid:192)r et fald p¿ 3,1(cid:216)% i forhold til det flotte niveau det foreg¿ende ¿r. P¿ grundlag af det grad(cid:220) vise fald i importen og den forventede stabilisering i eksporten kan balanceproduktionen ansl¿s til 157 mio. tons svarende til et fald p¿ 3,1(cid:216)% i forhold til rekordpro(cid:220) duktionen i 1998. 3. (cid:217)R¯MATERIALER 3. 1. (cid:217)SKROT Forv»rringen i den vanskelige situation p¿ det interna(cid:220) tionale st¿lmarked l(cid:192)bet af 1998 har medf(cid:192)rt et konstant fald i eftersp(cid:192)rgslen efter skrot og dermed et gradvist fald i priserne p¿ dette r¿materiale. i Selv p¿ EU(cid:220)markedet og det amerikanske marked har skrotpriserne v»ret stadigt faldende blandt andet p¿ grund af de hjemlige industriers behov for at begr»nse st¿lproduktionen med henblik p¿ at bremse faldet i priserne p¿ st¿lprodukter. I (cid:192)vrigt er st¿llagrene for tiden ret store og i betragtning af den forventede nedgang i eftersp(cid:192)rgslen i 1999, vil der fortsat v»re en faldende tendens i eftersp(cid:192)rgslen efter skrot i det mindste i f(cid:192)rste halv¿r. Det kan herefter ikke udelukkes, at skrotpriserne vil falde endnu lidt, til trods for at en hurtig tilpasning af udbuddet til markedsvilk¿(cid:220) rene kan afd»mpe det yderligere fald og endda i l(cid:192)bet af ¿ret sikre, at priserne stabiliseres. 3. 2. (cid:217)JERNMALM Som f(cid:192)lge af den asiatiske krise har hele 1998 v»ret pr»get af et tendensomsving selv p¿ de lovende st¿lmar(cid:220) keder, s¿ledes at de negative konsekvenser vil kunne m»rkes p¿ eftersp(cid:192)rgslen efter jernmalm i de kommende m¿neder. leveringer af dette r¿materiale i Forhandlingerne om 1999 vil derfor v»re mere usikre p¿ grund af de faldende behov selv i st¿lindustrierne i EU og USA, der st¿r i en situation, hvor det er n(cid:192)dvendigt at tilpasse produk(cid:220) tionen til et stort, internationalt overskudsudbud. Eftersp(cid:192)rgslen er lav i de asiatiske lande generelt, lager(cid:220) niveauet i Japan er passende, og EU(cid:220)industrien har vanskeligheder i forbindelse med en forventet tilbage(cid:220) gang i st¿lforbruget. Alt dette tyder p¿, at der i 1999 vil v»re et mindre behov for jernmalm end i 1998, og at der som f(cid:192)lge heraf vil ske en normalisering i handlen med dette r¿materiale, som vil blive udsat for et let prisfald. 3. 3. (cid:217)JERNLEGERINGER Selv om der i ¿r har v»ret en stabil eftersp(cid:192)rgsel efter jernlegeringer i Den Europ»iske Union, har en st(cid:192)rre v»kst i udbuddet end i eftersp(cid:192)rgslen givet anledning til en ubalance p¿ markedet. Priserne, der for flere produk(cid:220) ters vedkommende allerede var under pres i f(cid:192)rste halv¿r af 1998, er faldet yderligere hen imod slutningen af samme ¿r. P¿ markedet for jernlegeringer forventes eftersp(cid:192)rgslen at v»re relativt svag i forhold til udbuddet i f(cid:192)rste halv¿r af 1999. Imidlertid er det ikke udelukket, at der kan etableres en vis balance, s¿fremt prisbev»gelserne bidrager til, at udbuddet tilpasser sig markedsudvik(cid:220) lingen. 3. 4. (cid:217)TIN, ZINK OG NIKKEL I l(cid:192)bet af de f(cid:192)rste syv m¿neder af 1998 steg tinproduk(cid:220) tionen ca. 10(cid:216)% sammenlignet med samme periode i 1997. Imidlertid er det sk(cid:192)nnede forbrug af dette metal kun steget ganske lidt i samme periode. If(cid:192)lge progno(cid:220) serne vil eftersp(cid:192)rgslen v»re stabil i Europa og Nord(cid:220) amerika, hvilket dog ikke vil »ndre udsigterne til et let prisfald p¿ grund af den forventede stigning i eksporten fra Kina. 29. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 24/13 Efter en svag stigning p¿ ansl¿et 0,1(cid:216)% for 1998 til 7,76 mio. tons vil det globale zinkforbrug kunne stige 3(cid:216)% i 1999, til 7,99 mio. tons. P¿ EU(cid:220)markedet vil udviklingen i zinkforbruget begr»nses til en stigning p¿ omkring 2(cid:216)% n»ste ¿r. Med en forventet stigning p¿ 2,8(cid:216)%, til 7,93 mio. tons i 1998 vil den globale zinkproduktion stige 2,1(cid:216)% i 1999, til 8,09 mio. tons. Eksporten fra (cid:192)stlandene vil i 1999 stabiliseres p¿ samme niveau som i 1998. Zinkpriserne har i 1998 v»ret pr»get af en nedadg¿ende tendens. Det ansl¿s dog, at en let prisstigning ikke er udelukket for 1999, s¿fremt den forventede stigning i eftersp(cid:192)rgslen fra visse tredjelande bliver en realitet. For 1998 regner Den Internationale Nikkelunders(cid:192)gel(cid:220) sesgruppe med et overskudsudbud p¿ nikkelmarkedet p¿ m¿ske over 11(cid:216)000 tons. Produktionen vil fortsat v»re stabil mens der vil v»re et fald i forbruget p¿ verdensplan med undtagelse af USA og Den Europ»iske Union, hvor der vil v»re betydelige stigninger i forbruget. Til trods for hensigterne er der stadig et overskydende udbud, s¿ledes at nikkelpriserne i (cid:192)jeblikket er pr»get af stor svaghed. Priserne vil imidlertid kunne stige i f(cid:192)rste halvdel af 1999, forudsat at markedslederne effektivt s»nker deres produktionsniveauer for at opn¿ en bedre balance mellem udbud og eftersp(cid:192)rgsel efter dette r¿ma(cid:220) teriale. 4. (cid:217)BESK`FTIGELSE I de sidste mange ¿r har besk»ftigelsen i den europ»iske st¿lindustri gennemg¿et en specialiseringsproces. P¿ baggrund heraf har den teknologiske udvikling parallelt med organisatoriske forandringer medf(cid:192)rt en regel(cid:220) m»ssig nedsk»ring af mange arbejdspladser i EU(cid:220)indu(cid:220) strien. I forbindelse med en global styrkelse af konkurrence(cid:220) evnen for denne industri indeb»rer udviklingen stadig nye krav, herunder at arbejdskraften til stadighed efter(cid:220) og videreuddannes. I (cid:192)vrigt har forskellige offentlige virksomheder endnu i de seneste ¿r gennemg¿et en omstrukturering, der som oftest er blevet fulgt op af en privatisering med det form¿l at (cid:192)ge deres konkurrenceevne. P¿ samme m¿de har visse private, europ»iske producenter sluttet sig sammen for bedre at udnytte fordelene ved det indre marked, men disse sammenslutninger har ofte p¿ l»ngere sigt f(cid:192)rt til interne omstruktureringer. Fordelene ved disse processer, der skaber ny dynamik i st¿lindustrien, er indiskutable. Imidlertid er det stadig n(cid:192)dvendigt for den europ»iske st¿lindustri at forts»tte sine bestr»belser p¿ at internationale konkurrenceevne, med de negative konsekvenser dette har for besk»ftigelsen. forbedre sin Man har hidtil klaret jobnedsk»ringerne gennem senior(cid:220) ordninger, der har gjort det muligt at foretage mindre dramatiske omstruktureringer. Anvendelsen af disse foranstaltninger har i alderspyramiden i virksomhederne, som mister den mest erfarne arbejdskraft. imidlertid for¿rsaget sk»vheder Visse virksomheder har derfor iv»rksat s»rlige foran(cid:220) staltninger for p¿ den ene side at g(cid:192)re noget ved problemet med den overskydende arbejdskraft og p¿ den anden side bevare de »ldre arbejdstageres viden og ekspertise gennem deltidsordninger. Nedsk»ringerne af arbejdspladser i 1999 ansl¿s til netto ca. 11(cid:216)000. Dette tal kan afspejle de forventede vanske(cid:220) ligheder p¿ markedet for flade produkter, selv om det viser, at situationen er blevet bedre i forhold til de alvor(cid:220) lige krise¿r. fortsat Kommissionens for de socialpolitik g»lder arbejdstagere i sektoren, der rammes af omstrukture(cid:220) ringer eller lukning. Bortset fra st(cid:192)tten til erhvervsuddan(cid:220) nelse og selvst»ndig besk»ftigelse, der kan medfi(cid:220) nansieres via Den Europ»iske Socialfond, vil alle de andre foranstaltninger i henhold til de bilaterale aftaler om omstillingsst(cid:192)tte i henhold til EKSF(cid:220)traktatens arti(cid:220) kel 56, stk. 2, litra b) forts»tte, indtil EKSF(cid:220)traktaten udl(cid:192)ber den 23. juli 2002. De 11(cid:216)000 arbejdspladser, der forventes nedlagt i 1999, svarer imidlertid ikke til det antal arbejdstagere, der er berettiget forskellige ¿rsager, og navnlig fordi visse medlemsstater ikke deltager i omstil(cid:220) lingspolitikken. til EKSF(cid:220)st(cid:192)tte af For 1999 er der p¿ EKSF(cid:220)budgetforslaget afsat 75 mio. EUR til den almindelige omstillingsst(cid:192)tte inden for kul(cid:220), jern(cid:220) og st¿lindustrien. C 24/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 1999 BILAG TABEL 1 R¿st¿l - udbud og eftersp(cid:192)rgsel EUR(cid:220)15(cid:216)(˛) Realiseret Sk(cid:192)n Prognoser 1995 1996 1997 F(cid:192)rste halv¿r 1998 (R1) Andet halv¿r 1998 (R2) Hele 1998 (R2) F(cid:192)rste halv¿r 1999 Hele 1999 (i mio. tons) Brugernes sk(cid:192)nnede forbrug(cid:216)a) `ndringer i forhandlernes lagre(cid:216)b) Sk(cid:192)nnet forbrug Import EUR(cid:220)15 Eksport EUR(cid:220)15 `ndringer i producen(cid:220) ternes lagre Produktion 142,6 139,5 149,8 84,5 74,5 159,0 81,0 159,0 +(cid:216)3,0 145,6 16,5 21,6 +(cid:216)5,0 155,7 (cid:134)(cid:216)4,0 135,5 12,2 27,9 (cid:134)(cid:216)4,0 147,2 +(cid:216)1,0 150,8 14,3 23,9 (cid:134)(cid:216)1,0 159,4 +(cid:216)1,0 +(cid:216)2,0 85,5 11,5 10,5 0,0 84,5 76,5 10,5 8,5 +(cid:216)3,0 77,5 +(cid:216)3,0 162,0 22,0 19,0 +3,0 162,0 (cid:134)(cid:216)2,0 79,0 8,0 11,0 (cid:134)(cid:216)2,0 80,0 (cid:134)(cid:216)2,0 157,0 18,0 19,0 (cid:134)(cid:216)1,0 157,0 (˛)(cid:217)(cid:218)Omregningsfaktor fra f»rdigvarer til r¿st¿l: 1. 11. (R1) Revideret p¿ grundlag af realiseringerne. (R2) Delvis revideret. (a) Dette aggregerede tal n»rmer sig det reelle forbrug. Det omfatter: »ndringer i lagrene hos forhandlere i alle lande med undtagelse af Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux(cid:220)landene samt »ndringer i st¿llagrene hos forbrugerne. (b) `ndringer i lagrene hos forhandlere i Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux(cid:220)landene. TABEL 2 Aktivitetsindikatorer - EUR(cid:220)12(cid:216)(˛) (Ikke korrigeret for s»sonudsving) Sektorer F(cid:192)rste halv¿r 1999 I/1998(cid:216)=(cid:216)100 F(cid:192)rste halv¿r 1998 I/1997(cid:216)=(cid:216)100 Hele 1999 1998(cid:216)=(cid:216)100 Hele 1998 1997(cid:216)=(cid:216)100 Metalfremstilling Maskinindustrien Elektroindustrien Bilindustrien ˘vrige transportmidler Bygge(cid:220) og anl»g 103,9 103,5 104,9 104,0 104,7 103,1 108,7 108,5 108,3 112,4 106,9 101,8 103,6 103,3 104,9 102,2 105,1 103,0 106,1 106,6 105,6 108,2 107,2 101,8 (˛)(cid:217)Der findes ikke grundl»ggende data om st¿lforbruget fordelt p¿ brancher for ˘strig, Finland og Sverige, s¿ disse indikatorer d»kker kun den forven(cid:220) tede udvikling i 12 af EU’s medlemsstater. Indekstal for aktivitetsniveauet i forskellige st¿lforbrugende sektorer er fremkommet ved v»gtning af de nationale data fra foreninger, der repr»sen(cid:220) terer disse industrier. Da der mangler data fra visse lande, hviler disse tal delvis p¿ sk(cid:192)n. Kilde: Data fra Kommissionen. 29. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 24/15 TABEL 2a Tendenser i de st¿lforbrugende sektorer i de vigtigste lande(cid:216)(˛) (Aktivitetsindikatorer(cid:216)(ˇ)) Medlemsstat Tyskland Frankrig Italien Det Forenede Kongerige Spanien Sektorer/Indekstal I/1999 1999 I/1999 1999 I/1999 1999 I/1999 1999 I/1999 1999 Metalfremstilling 103,4 103,0 103,6 103,0 Maskinindustrien 103,1 102,0 102,8 102,0 Elektroindustrien 103,7 103,0 105,5 104,5 Bilindustrien 103,5 102,0 101,8 102,0 ˘vrige transportmidler 104,2 104,0 102,7 108,0 Bygge(cid:220) og anl»gsarbejde 101,4 101,0 101,0 101,0 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 108,5 110,0 110,3 112,0 111,4 113,0 111,8 110,0 106,2 110,0 106,7 107,0 (˛) Kilde: Nationale foreninger af st¿lforbrugere. (ˇ)(cid:217)For hvert land: f(cid:192)rste spalte, aktivitetsindeks for f(cid:192)rste halv¿r af 1999 (f(cid:192)rste halv¿r 1998 = 100), anden spalte, aktivitetsindeks for hele 1999 (hele 1998 = 100). TABEL 3 Variation i antal ansatte i st¿lindustrien (Inklusive l»rlinge) Land Ansatte (1(cid:216)000) (referencem¿ned) (seneste m¿ned)(cid:216)(˛) ˘strig Belgien Danmark Tyskland Gr»kenland Spanien Frankrig Finland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR(cid:220)15(cid:216)(ˇ) Kilde: Eurostat. 12,3 (Juli 1997) 20,7 (April 1997) 1,2 (Juli 1997) 12,2 (Juli 1998) 21,0 (April 1998) 1,2 (Juli 1998) 82,3 (August 1997) 80,1 (August 1998) 2,1 (Juli 1997) 23,2 (Juli 1997) 38,3 (Juni 1997) 7,2 (December 1996) 0,4 (December 1996) 36,6 (April 1997) 4,8 (Juni 1997) 12,1 (Juli 1997) 2,1 (Juni 1997) 14,4 (Juli 1997) 36,0 (Maj 1997) 2,0 (Juli 1998) 23,1 (Juli 1998) 38,4 (Juni 1998) 7,1 (December 1997) 0,4 (December 1997) 38,5 (April 1998) 4,2 (Juni 1998) 11,9 (Juli 1998) 1,9 (Juni 1998) 14,4 (Juli 1998) 33,9 (Maj 1998) 291,1 (1997) 290,3 (1998) (˛)(cid:217)Seneste foreliggende tal. (ˇ)(cid:217)Da ikke alle lande har brugt samme referenceperiode, er dette gennemsnit kun vejledende. Variation (%) (cid:134)(cid:216)0,8(cid:217) +(cid:216)1,4(cid:217) 0,0(cid:217) (cid:134)(cid:216)2,7(cid:217) (cid:134)(cid:216)4,8(cid:217) (cid:134)(cid:216)0,4(cid:217) +(cid:216)0,3(cid:217) (cid:134)(cid:216)1,4(cid:217) 0,0(cid:217) +(cid:216)5,2(cid:217) (cid:134)(cid:216)12,5(cid:217) (cid:134)(cid:216)1,7(cid:217) (cid:134)(cid:216)9,5(cid:217) (cid:216)0,0(cid:217) (cid:134)(cid:216)5,8(cid:217) (cid:134)(cid:216)0,27


title: Kommissionens förordning (EG) nr 232/1999 av den 29 januari 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för helt slipat långkornigt ris inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 2566/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

formats: pdf print

text: L 23/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 1. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 232/1999 av den 29 januari 1999 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r helt slipat l(cid:134)ngkornigt ris inom ramen f(cid:148)r det anbudsf(cid:148)rfarande som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2566/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING beviljas varje anbudsgivare vars anbud (cid:132)r lika med eller l(cid:132)gre (cid:132)n det h(cid:148)gsta exportbidraget. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r ris (1), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2072/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 3 i denna, och Till(cid:132)mpningen av de ovann(cid:132)mnda kriterierna p(cid:134) den ifr(cid:134)gavarande nuvarande marknadssituationen f(cid:148)r ris medf(cid:148)r att det h(cid:148)gsta exportbidraget fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. med beaktande av f(cid:148)ljande: H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2566/98 (3) ges m(cid:148)jlighet f(cid:148)r ett anbudsf(cid:148)rfarande f(cid:148)r exportbidrag f(cid:148)r ris. P(cid:134) grundval av l(cid:132)mnade anbud kan kommissionen i enlighet med artikel 5 i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 584/75 (4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 299/95 (5), och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)re- skrivs i artikel 22 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 besluta om fastst(cid:132)llande av ett h(cid:148)gsta exportbidrag. Vid fastst(cid:132)l- landet b(cid:148)r de kriterier som f(cid:148)reskrivs i artikel 13 i f(cid:148)rord- ning (EG) nr 3072/95 s(cid:132)rskilt beaktas. Anbudsf(cid:148)rfarandet Artikel 1 Det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r helt slipat l(cid:134)ngkornigt ris f(cid:148)r vissa tredje enligt KN-nummer 1006 30 67 avsett l(cid:132)nder, skall p(cid:134) grundval av anbud som l(cid:132)mnats fr(cid:134)n och med den 25 till och med den 28 januari 1999 fastst(cid:132)llas till 306,00 EUR per ton inom ramen f(cid:148)r det anbudsf(cid:148)rfa- rande som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2566/98. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 30 januari 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 29 januari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EGT L 320, 28. 11. 1998, s. 49. (4) EGT L 61, 7. 3. 1975, s. 25. (5) EGT L 35, 15. 2. 1995, s. 8


title: Regulamento (CE) n° 221/1999 da Comissão de 29 de Janeiro de 1999 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação de determinados produtos dos sectores dos ovos e da carne de aves de capoeira apresentados em Janeiro de 1999 ao abrigo do regime previsto nos acordos concluídos pela Comunidade com a República da Polónia, a República da Hungria, a República Checa, a Eslováquia, a Roménia e a Bulgária

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
egg
import licence
poultrymeat
quantitative restriction

text: 30. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 23/21 REGULAMENTO (CE) Nº 221/1999 DA COMISS(cid:212)O de 29 de Janeiro de 1999 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importa(cid:135)(cid:209)o de determinados produtos dos sectores dos ovos e da carne de aves de capoeira apresentados em Janeiro de 1999 ao abrigo do regime previsto nos acordos conclu(cid:146)dos pela Comunidade com a Rep(cid:156)blica da Pol(cid:155)nia, a Rep(cid:156)blica da Hungria, a Rep(cid:156)blica Checa, a Eslov(cid:145)quia, a Rom(cid:130)nia e a Bulg(cid:145)ria A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1899/97 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Setembro de 1997, que estabelece as regras de execu(cid:135)(cid:209)o, nos sectores da carne de aves de capoeira e dos ovos, do regime previsto pelo Regulamento (CE) nº 3066/95 do Conselho e que revoga os Regula- mentos (CEE) nº 2699/93 e (CE) nº 1559/94 (1), e, nomeadamente, o nº 5 do seu artigo 4º, Considerando que os pedidos de certificados de impor- ta(cid:135)(cid:209)o apresentados para o primeiro trimestre de 1999 totalizam, em rela(cid:135)(cid:209)o a certos produtos, quantidades infe- riores ou iguais (cid:133)s dispon(cid:146)veis, podendo, em conse- qu(cid:136)ncia, ser inteiramente satisfeitos, e, em rela(cid:135)(cid:209)o a outros produtos, quantidades superiores (cid:133)s quantidades dispon(cid:146)- veis, devendo, por conseguinte, reduzidos numa percentagem fixa para se garantir uma reparti(cid:135)(cid:209)o equita- tiva, ser Artigo 1º 1. Os pedidos de certificados de importa(cid:135)(cid:209)o, relativos ao per(cid:146)odo de 1 de Janeiro a 31 de Mar(cid:135)o de 1999, apresentados ao abrigo do Regulamento (CE) nº 1899/97, s(cid:209)o aceites como referido no anexo I. 2. Durante os primeiros dez dias do per(cid:146)odo de 1 de Abril a 30 de Junho de 1999 podem ser apresentados pedidos, nos termos do Regulamento (CE) nº 1899/97, de certificados de importa(cid:135)(cid:209)o em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s quantidades totais constantes do anexo II. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 30 de Janeiro de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 29 de Janeiro de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 267 de 30. 9. 1997, p. 67. L 23/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 1. 1999 ANEXO I Grupo Percentagem de aceita(cid:135)(cid:209)o dos certificados de importa(cid:135)(cid:209)o apresentados para o per(cid:146)odo de 1 de Janeiro a 31 de Mar(cid:135)o de 1999 1 2 4 7 8 9 10 11 44 45 12 14 15 16 17 18 19 21 23 24 25 26 27 28 30 32 33 34 35 36 37 38 39 40 43 3,58 3,27 100,00 2,28 17,54 3,00 100,00 100,00 6,49 100,00 100,00 — 5,56 100,00 — — — 100,00 — 100,00 100,00 — — — — — — — — — 7,46 100,00 — — — 30. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 23/23 ANEXO II (em toneladas) Grupo Quantidade total dispon(cid:146)vel para o per(cid:146)odo de 1 de Abril a 30 de Junho de 1999 1 2 4 7 8 9 10 11 44 45 12 14 15 16 17 18 19 21 23 24 25 26 27 28 30 32 33 34 35 36 37 38 39 40 43 1 638,75 373,75 17 522,78 2 415,00 603,75 1 380,00 1 765,61 442,75 316,25 1 435,37 1 564,50 4 025,00 1 408,75 1 358,50 1 725,00 345,00 498,63 2 650,50 2 478,88 115,00 5 951,70 293,25 2 470,00 345,00 2 070,00 805,00 575,00 2 875,00 230,00 1 150,00 143,75 215,63 1 840,00 579,60 1 150,00


title: Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 13/1999 van 29 januari 1999 tot wijziging van bijlage XXI (Statistiek) bij de EER-Overeenkomst

eurovoc_concepts:
EU statistics
European Economic Area
agreement (EU)
economic activity
statistical method

formats: html pdf print

text: 11. 5. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 112/67 EUROPESE ECONOMISCHE RUIMTE GEMENGD COMITÉ VAN DE EER BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER Nr. 13/1999 van 29 januari 1999 tot wĳziging van bĳlage XXI (Statistiek) bĳ de EER-Overeenkomst HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER, Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bĳ het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de overeenkomst” genoemd, inzonderheid op artikel 98, Overwegende dat bĳlage XXI bĳ de overeenkomst werd gewĳzigd bĳ Besluit nr. 38/98 van het Gemengd Comité van de EER van 30 april 1998 (1); Overwegende dat het, met het oog op de homogeniteit van de overeenkomst op statistisch gebied evenals voor het opstellen en verspreiden van coherente en vergelĳkbare statistische gegevens voor het omschrĳven van en het houden van toezicht op alle relevante economische, sociale en milieutechnische aspecten van de Europese Economische Ruimte, nodig is een aantal door de Europese Gemeenschap sedert de laatste wĳziging van bĳlage XXI vastgestelde besluiten in bĳlage XXI van de overeenkomst op te nemen; Overwegende dat het gezien de speciale situatie van Liechtenstein als een klein land wenselĳk is de statistische vereisten voor dat land te beperken, BESLUIT: Bĳlage XXI van de overeenkomst wordt gewĳzigd zoals aangegeven in de bĳlage bĳ dit besluit. Artikel 1 Artikel 2 De aan de respectieve taalversies van dit besluit gehechte teksten in de Ĳslandse en Noorse taal van Verordening (EG, Euratom) nr. 58/97 van de Raad (2), Verordening (EG) nr. 476/97 van de Raad (3), Verordening (EG) nr. 895/97 van de Commissie (4), Verordening (EG) nr. 322/97 van de Raad (5), Verorde- ning (EG) nr. 23/97 van de Raad (6), Beschikking 97/157/EG, Euratom van de Commissie (7), Verordening (EG) nr. 1749/96 van de Commissie (8), Verordening (EG) nr. 2214/96 van de Commissie (9), Verordening (EG) nr. 2223/96 van de Raad (10), Beschikking 97/178/EG, Euratom van de Commissie (11), Richtlĳn 96/16/EG van de Raad (12), Beschikking 97/80/EG van de Commissie (13) en Verordening (EG) nr. 2467/96 van de Raad (14) zĳn authentiek. (1) PB L 310 van 19. 11. 1998, blz. 27. (2) PB L 14 van 17. 1. 1997, blz. 1. (3) PB L 75 van 15. 3. 1997, blz. 1. (4) PB L 128 van 21. 5. 1997, blz. 1. (5) PB L 52 van 22. 2. 1997, blz. 1. (6) PB L 6 van 10. 1. 1997, blz. 1. (7) PB L 60 van 1. 3. 1997, blz. 63. (8) PB L 229 van 10. 9. 1996, blz. 3. (9) PB L 296 van 21. 11. 1996, blz. 8. (10) PB L 310 van 30. 11. 1996, blz. 1. (11) PB L 75 van 15. 3. 1997, blz. 44. (12) PB L 78 van 28. 3. 1996, blz. 27. (13) PB L 24 van 25. 1. 1997, blz. 26. (14) PB L 335 van 24. 12. 1996, blz. 3. L 112/68 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 5. 2000 Dit besluit treedt in werking op 30 januari 1999, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden. Artikel 3 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bĳ het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 4 Gedaan te Brussel, 29 januari 1999. Voor het Gemengd Comité van de EER De voorzitter F. BARBASO 11. 5. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 112/69 BĲLAGE bĳ Besluit nr. 13/1999 van het Gemengd Comité van de EER Bĳlage XXI (Statistiek) bĳ de EER-Overeenkomst wordt als volgt gewĳzigd. 1. Punt 1 (Richtlĳn 64/475/EEG van de Raad) wordt vervangen door: A. ONDERNEMINGSSTATISTIEKEN „1. 397 R 0058: Verordening (EG, Euratom) nr. 58/97 van de Raad van 20 december 1996 inzake structurele bedrĳfsstatistieken (PB L 14 van 17. 1. 1997, blz. 1). De bepalingen van de verordening worden voor de toepassing van deze overeenkomst als volgt gelezen: a) Ĳsland wordt vrĳgesteld van het toezenden van de voorlopige nationale resultaten of ramingen bedoeld in de bĳlagen bĳ deze verordening. b) Ĳsland wordt vrĳgesteld van het gebruik van de NACE (REV 1) voor de jaren 1995 en 1996; het verstrekt in de plaats gegevens omgezet uit de ISIC van 1968. c) Ĳsland wordt vrĳgesteld van het verstrekken van gegevens voor de volgende rubrieken: i) bĳlage 2, sectie 4, punt 3, betreffende de jaarlĳkse ondernemingsstatistieken, codenummers 12 13 0, 13 12 0, 13 13 1, 13 41 1, 15 12 0, 15 13 0, 15 31 0, 16 13 2, 18 12 0, 18 15 0, 18 16 0 en 20 11 0; ii) bĳlage 2, sectie 4, punt 4, betreffende de meerjaarlĳkse ondernemingsstatistieken, alle codenummers; iii) bĳlage 2, sectie 7, punt 2, betreffende de uitsplitsing naar grootteklasse van de gegevens van vóór 1997. d) De EVA-staten hoeven zich niet te houden aan de in deze verordening opgenomen voorschriften inzake regionale uitsplitsing van de gegevens. e) Liechtenstein wordt vrĳgesteld van het verzamelen van de in het kader van deze verordening gevraagde gegevens, met uitzondering van die betreffende de volgende variabelen in de secties C tot en met K, M, N en O van de statistische nomenclatuur van de economische activiteiten in de Europese Gemeenschap (NACE (REV 1)): — Aantal ondernemingen (totaal), — Aantal lokale eenheden (totaal), — Aantal werkzame personen (NACE (REV 1)-niveau met drie cĳfers). Het verstrekt genoemde variabelen jaarlĳks en voor het eerst met betrekking tot het jaar 1999 in 2000. ”. 2. De tekst van punt 3 (Richtlĳn 72/221/EEG van de Raad) wordt geschrapt. 3. In punt 4b (Verordening (EEG) nr. 2186/93 van de Raad) wordt de tekst van de aanpassing onder b) vervangen door: „Liechtenstein doet tegen 1 januari 2000 de maatregelen in werking treden die nodig zĳn om aan deze verordening te voldoen. ”. B. STATISTIEKEN VAN DE BUITENLANDSE HANDEL 1. In punt 8 (Verordening (EG) nr. 1172/95 van de Raad) wordt het volgende toegevoegd: „,zoals gewĳzigd bĳ: — 397 R 0476: Verordening (EG) nr. 476/97 van de Raad van 13 maart 1997 (PB L 75 van 15. 3. 1997, blz. 1). ”. 2. Punt 9 (Verordening (EG) nr. 68/96 van de Commissie) wordt vervangen door: „9. 397 R 0895: Verordening (EG) nr. 895/97 van de Commissie van 20 mei 1997 betreffende de landennomencla- tuur voor de statistieken van de buitenlandse handel van de Gemeenschap en van de handel tussen de lidstaten (PB L 128 van 21. 5. 1997, blz. 1). ”. C. STATISTISCHE GEHEIMHOUDINGSPLICHT 1. De titel „STATISTISCHE GEHEIMHOUDINGSPLICHT” volgend op punt 16 wordt vervangen door „STATISTI- SCHE BEGINSELEN EN GEHEIMHOUDINGSPLICHT”. 2. Na punt 17 (Verordening (EEG) nr. 1588/90 van de Raad) wordt het volgende punt ingevoegd: „17a. 397 R 0322: Verordening (EG) nr. 322/97 van de Raad van 17 februari 1997 betreffende de communautaire statistiek (PB L 52 van 22. 2. 1997, blz. 1). ”. L 112/70 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 5. 2000 D. BEVOLKINGS- EN SOCIALE STATISTIEKEN Na punt 18b (Verordening (EG) nr. 2744/95 van de Raad) wordt het volgende punt ingevoegd: „18c. 397 R 0023: Verordening (EG) nr. 23/97 van de Raad van 20 december 1996 inzake statistieken over het peil en de structuur van de loonkosten (PB L 6 van 10. 1. 1997, blz. 1). De bepalingen van de verordening worden voor de toepassing van deze overeenkomst als volgt gelezen: a) De EVA-staten hoeven zich niet te houden aan de in deze verordening opgenomen voorschriften inzake regionale uitsplitsing van de gegevens. b) Liechtenstein wordt vrĳgesteld van het verzamelen van de in het kader van deze verordening gevraagde gegevens. c) In punt I van de bĳlage wordt na „Voor Zweden: … 1996. ” het volgende toegevoegd: „Voor Ĳsland: het boekjaar 1997, op voorwaarde dat schattingen worden verstrekt voor het referentiejaar 1996. ”. d) In punt II van de bĳlage wordt na „6. Voor Oostenrĳk: … sectie I. ” het volgende toegevoegd: „7. Voor Ĳsland: secties H, J, K. ”. ”. E. ECONOMISCHE STATISTIEKEN 1. In punt 19 (Richtlĳn 89/130/EEG van de Raad) wordt het volgende streepje toegevoegd: „— 397 D 0157: Beschikking 97/157/EG, Euratom van de Commissie van 12 februari 1997 (PB L 60 van 1. 3. 1997, blz. 63). ”. 2. Na punt 19a (Verordening (EG) nr. 2494/95 van de Raad) wordt het volgende ingevoegd: „19b. 396 R 1749: Verordening (EG) nr. 1749/96 van de Commissie van 9 september 1996 inzake initiële maatre- gelen tot uitvoering van Verordening (EG) nr. 2494/95 van de Raad inzake geharmoniseerde indexcĳfers van de consumptieprĳzen (PB L 229 van 10. 9. 1996, blz. 3). 19c. 396 R 2214: Verordening (EG) nr. 2214/96 van de Commissie van 20 november 1996 inzake geharmoni- seerde indexcĳfers van de consumptieprĳzen: indiening en verspreiding van subindexcĳfers van het GICP (PB L 296 van 21. 11. 1996, blz. 8). 19d. 396 R 2223: Verordening (EG) nr. 2223/96 van de Raad van 25 juni 1996 inzake het Europees systeem van nationale en regionale rekeningen in de Gemeenschap (PB L 310 van 30. 11. 1996, blz. 1). De bepalingen van de verordening worden voor de toepassing van deze overeenkomst als volgt gelezen: a) De EVA-staten hoeven zich niet te houden aan de in deze verordening opgenomen voorschriften inzake regionale uitsplitsing van de gegevens. b) Deze verordening is niet van toepassing op Liechtenstein. c) Ĳsland wordt vrĳgesteld van het gebruik van de NACE (REV 1) voor de jaren 1995 en 1996; het verstrekt in de plaats gegevens omgezet uit de ISIC van 1968. d) In bĳlage B (Afwĳkingen met betrekking tot de tabellen te leveren in het kader van de „ESA-95”-vragenlĳst) wordt na punt 14 (Verenigd Koninkrĳk) het volgende toegevoegd: „15. ĲSLAND 15. 1. Afwĳkingen voor de tabellen Tabel nr. Tabel Afwĳking 1 3 Belangrĳkste aggregaten, driemaande- lĳks Retropolaties Tabellen per bedrĳfstak Termĳn: t + 18 maanden Retropolaties: 70-72 niet te herbere- kenen NACE (REV 1) vanaf 1997 Vroegere jaren gebaseerd op omzet- ting van ISIC 1968 Tot 2005 2005 11. 5. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 112/71 Tabel nr. Tabel Afwĳking Tot 8 Niet-financiële rekeningen per sector Retropolaties: leveren jaar 1995 niet te 2005 12 Tabellen per bedrĳfstak en per regio Geen regionale rekeningen of verde- ling 2005 2005 Rekeningen van huishoudens per regio Geen regionale rekeningen of verde- ling Aanbodtabel tegen basisprĳzen, inclu- sief de overgang naar aanbod tegen aankoopprĳzen, A60 × P60 Gebruikstabellen prĳzen, A60 × P60 tegen aankoop- Symmetrische input-outputtabel tegen basisprĳzen, P60 × P60, vĳfjaarlĳks Symmetrische input-outputtabel voor de tegen basisprĳzen, P60 × P60, vĳfjaarlĳks binnenlandse productie Symmetrische input-outputtabel voor de basisprĳzen, tegen P60 × P60, vĳfjaarlĳks invoer Vaste activa naar bedrĳfstak en naar product, P31 × P13, vĳfjaarlĳks Geen opsplitsing naar bedrĳfstak 2005 Investeringen in vaste activa (bruto) naar bedrĳfstak en naar product, P31 × P60, vĳfjaarlĳks Geen opsplitsing naar product Opsplitsing naar bedrĳfstak NACE (REV 1)-niveau met twee cĳfers 2005” 13 15 16 17 18 19 20 22 19e. 397 D 0178: Beschikking 97/178/EG, Euratom van de Commissie van 10 februari 1997 inzake de vaststelling van methoden voor de overgang tussen het Europees systeem van nationale en regionale rekeningen in de Gemeenschap (ESR 95) en het Europees stelsel van economische rekeningen (ESER, 2e druk) (PB L 75 van 15. 3. 1997, blz. 44). ”. 1. Punt 21 (Richtlĳn 72/280/EEG van de Raad) wordt vervangen door: F. LANDBOUWSTATISTIEKEN „21. 396 L 0016: Richtlĳn 96/16/EG van de Raad van 19 maart 1996 betreffende statistische enquêtes inzake melk en zuivelproducten (PB L 78 van 28. 3. 1996, blz. 27). De bepalingen van de richtlĳn worden voor de toepassing van deze overeenkomst als volgt gelezen: a) Liechtenstein wordt vrĳgesteld van het verzamelen van de in het kader van deze richtlĳn gevraagde gegevens. b) Ĳsland en Noorwegen worden vrĳgesteld van het verstrekken van gegevens betreffende het binnenlands gebruik van melk bedoeld in artikel 1, lid 2. ”. 2. Punt 22 (Beschikking 72/356/EEG van de Commissie) wordt vervangen door: „22. 397 D 0080: Beschikking 97/80/EG van de Commissie van 18 december 1996 houdende uitvoeringsbepa- lingen van Richtlĳn 96/16/EG van de Raad betreffende statistische enquêtes inzake melk en zuivelproducten (PB L 24 van 25. 1. 1997, blz. 26). De bepalingen van de beschikking worden voor de toepassing van deze overeenkomst als volgt gelezen: Liechtenstein wordt vrĳgesteld van het verzamelen van de in het kader van deze beschikking gevraagde gegevens. ”. L 112/72 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 5. 2000 3. In punt 23 (Verordening (EEG) nr. 571/88 van de Raad) wordt het volgende streepje toegevoegd: „— 396 R 2467: Verordening (EG) nr. 2467/96 van de Raad van 17 december 1996 (PB L 335 van 24. 12. 1996, blz. 3). ”. 4. In punt 23 (Verordening (EEG) nr. 571/88 van de Raad) worden de aanpassingen als volgt gewĳzigd: i) De tekst van de aanpassing onder a) wordt vervangen door: „In artikel 4 is het gedeelte van de tekst beginnend met „en in de mate waarin de volgende regionale eenheden van lokaal belang” en eindigend met „de bĳzondere productierichtingen in de zin van dezelfde beschikking. ” niet van toepassing. ”. ii) De tekst van de aanpassing onder c) wordt geschrapt. iii) De tekst van de aanpassing onder f) wordt vervangen door: „Liechtenstein verstrekt vóór eind 1998 in het kader van deze verordening de belangrĳkste gegevens op basis van een met Eurostat te sluiten overeenkomst. Een meer uitvoerige tenuitvoerlegging wordt overwogen met betrekking tot de voor 1999/2000 te verzamelen gegevens. ”


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 1/1999, 29. jaanuar 1999, millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
approximation of laws
drivers
noise protection
tractor

text: 74 ET Euroopa Liidu Teataja 11/4. kd 22000D0210(01) L 35/28 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 10. 2. 2000 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/1999, 29. jaanuar 1999, millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu II lisa muudeti EMP Ühiskomitee 12. novembri 1999. aasta otsusega nr 77/97 (1); lepingusse tuleb lisada komisjoni 17. oktoobri 1996. aasta otsus 96/627/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 77/311/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taset käsit- levate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artiklit 2, (2) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu II lisa II peatüki punktile 10 (komisjoni otsus 77/311/EMÜ) lisatakse järgmine taane: “— 396 D 0627: komisjoni otsus 96/627/EÜ, 17. oktoober 1996 (EÜT L 282, 1. 11. 1996, lk 72). ” Artikkel 2 Komisjoni otsuse 96/627/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keel- tes versioonidele, on autentne. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub 30. jaanuaril 1999 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. (1) EÜT L 134, 7. 5. 1998, lk 5. (2) EÜT L 282, 1. 11. 1996, lk 72. 11/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 75 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 4 Brüssel, 29. jaanuar 1999 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja F. BARBASO


title: Regolamento (CE) n. 238/1999 della Commissione del 29 gennaio 1999 che fissa il prezzo del mercato mondiale del cotone non sgranato e che stabilisce l'importo dell'anticipo dell'aiuto

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

text: L 23/50 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 1. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 238/1999 DELLA COMMISSIONE del 29 gennaio 1999 che fissa il prezzo del mercato mondiale del cotone non sgranato e che stabilisce l’importo dell’anticipo dell’aiuto LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto l’atto di adesione della Grecia, in particolare il proto- collo n. 4 concernente il cotone, modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1553/95 del Consiglio (1), visto il regolamento (CE) n. 1554/95 del Consiglio, del 29 giugno 1995, che stabilisce le norme generali del regime di aiuto per il cotone ed abroga il regolamento (CEE) n. 2169/81 (2), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1419/98 (3), in particolare gli articoli 3, 4 e 5, considerando che, a norma dell’articolo 3 del regolamento (CE) n. 1554/95, si procede periodicamente alla fissazione del prezzo del mercato mondiale del cotone non sgranato in base al prezzo del mercato mondiale constatato per il cotone sgranato, rapporto storico tenendo conto del riscontrabile tra il prezzo preso in considerazione per il cotone sgranato e quello calcolato per il cotone non sgra- nato; che tale rapporto storico (cid:138) stato fissato all’articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 1201/89 della Commissione, del 3 maggio 1989, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di aiuti per il cotone (4), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1664/98 (5); che, qualora non sia possibile stabilire il prezzo del mercato mondiale secondo tali modalit(cid:133), tale prezzo viene stabilito in base all’ultimo prezzo fissato; considerando che, a norma dell’articolo 4 del regolamento il prezzo del mercato mondiale del (CE) n. 1554/95, cotone sgranato (cid:138) fissato per un prodotto rispondente a determinate caratteristiche e tenendo conto delle offerte e delle quotazioni che, tra quelle considerate rappresenta- tive della tendenza effettiva del mercato, appaiano le pi(cid:151) favorevoli; che per tale determinazione si calcola una media delle offerte e delle quotazioni rilevate in una o pi(cid:151) borse europee per un prodotto reso cif per un porto dell’Europa del Nord, in provenienza dai vari paesi forni- tori considerati pi(cid:151) rappresentativi per il commercio internazionale; che tuttavia sono previsti degli adattamenti a tali criteri per la determinazione del prezzo del mercato mondiale del cotone sgranato, per tener conto delle diffe- renze giustificate dalla qualit(cid:133) del prodotto consegnato o dalla natura delle offerte e delle quotazioni; che tali adat- tamenti sono fissati all’articolo 2 del regolamento (CEE) n. 1201/89; considerando che l’applicazione dei criteri sopra descritti induce a fissare il prezzo mondiale del cotone non sgra- nato al livello indicato dal presente regolamento; considerando che, a norma dell’articolo 5, paragrafo 3 bis, secondo comma, del regolamento (CE) n. 1554/95, l’im- porto dell’acconto (cid:138) pari al prezzo di obiettivo ridotto del prezzo del mercato mondiale, nonch(cid:130) di una riduzione calcolata in base alla formula applicabile in caso di supe- ramento del quantitativo massimo garantito, ma tenendo conto della nuova stima della produzione (. ) di cotone non sgranato aumentata almeno del 7,5 %; che il regola- mento (CE) n. 2591/98 della Commissione (6) ha fissato il livello della nuova la campagna 1998/99 e la relativa percentuale di maggiora- zione; che l’applicazione di tale metodo induce a stabilire al livello sotto indicato l’importo dell’acconto per Stato membro, stima della produzione per HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. Il prezzo del mercato mondiale del cotone non sgra- nato, di cui all’articolo 3 del regolamento (CE) n. 1554/95, (cid:138) fissato a 22,369 EUR/100 kg. 2. L’importo dell’acconto sull’aiuto, di cui all’articolo 5 paragrafo 3 bis, secondo comma, del regolamento (CE) n. 1554/95, (cid:138) pari a: — 61,821 EUR/kg per la Spagna, — 51,616 EUR/kg per la Grecia, — 83,931 EUR/kg per gli altri Stati membri. Articolo 2 (1) GU L 148 del 30. 6. 1995, pag. 45. (2) GU L 148 del 30. 6. 1995, pag. 48. (3) GU L 190 del 4. 7. 1998, pag. 4. (4) GU L 123 del 4. 5. 1989, pag. 23. (5) GU L 211 del 29. 7. 1998, pag. 9. Il presente regolamento entra in vigore il 1o febbraio 1999. (6) GU L 324 del 2. 12. 1998, pag. 25. 30. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 23/51 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 gennaio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: Décision du Comité mixte de l'EEE nº 5/1999, du 29 janvier 1999, modifiant l'annexe II (Réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
building materials
product safety
production control
quality label

text: 10. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 35/33 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L'EEE No 5/1999 du 29 janvier 1999 modifiant l'annexe II (Réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE LE COMITÉ MIXTE DE L'EEE, vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l'accord», et notamment son article 98, considérant que l'annexe II de l'accord a été modifiée par la décision du Comité mixte de l'EEE no 118/98 du 18 décembre 1998 (1); considérant que la décision 98/143/CE de la Commission du 3 février 1998 relative à l'attestation de procédure de conformité de produits de construction conformément à l'article 20, paragraphe 2, de la directive 89/106/CEE du Conseil en ce qui concerne les systèmes de membranes souples fixées mécanique- ment pour l'étanchéité des toitures (2) doit être intégrée à l'accord; considérant que la décision 98/213/CE de la Commission du 9 mars 1998 relative à la procédure d'attestation de conformité des produits de construction, conformément à l'article 20, paragraphe 2, de la directive 89/106/CEE du Conseil en ce qui concerne les kits de cloisons (3) doit être intégrée à l'accord; considérant que la décision 98/214/CE de la Commission du 9 mars 1998 relative à la procédure d'attestation de conformité des produits de construction conformément à l'article 20, paragraphe 2, de la directive 89/106/CEE du Conseil en ce qui concerne les produits de construction métallique et produits connexes (4) doit être intégrée à l'accord; considérant que la décision 98/279/CE de la Commission du 5 décembre 1997 relative à la procédure d'attestation de conformité des produits de construction conformément à l'article 20, paragraphe 2, de la directive 89/106/CEE du Conseil en ce qui concerne les systèmes ou ensembles de coffrage permanents non porteurs composés de blocs creux ou de panneaux isolants, et éventuellement de béton (5) doit être intégrée à l'accord, DÉCIDE: Article premier Les tirets suivants sont ajoutés au point 1 (directive 89/106/CEE du Conseil) du chapitre XXI de l'annexe II de l'accord: «— 398 D 0143: décision 98/143/CE de la Commission du 3 février 1998 (JO L 42 du 14. 2. 1998, p. 58) — 398 D 0213: décision 98/213/CE de la Commission du 9 mars 1998 (JO L 80 du 18. 3. 1998, p. 41) — 398 D 0214: décision 98/214/CE de la Commission du 9 mars 1998 (JO L 80 du 18. 3. 1998, p. 46) — 398 D 0279: décision 98/279/CE de la Commission du 5 décembre 1997 (JO L 127 du 29. 4. 1998, p. 26). » Les textes des décisions 98/143/CE, 98/213/CE, 98/214/CE et 98/279/CE en langues islandaise et norvé- gienne, annexés aux versions linguistiques respectives de la présente décision, font foi. Article 2 (1) JO L 297 du 18. 11. 1999, p. 46. (2) JO L 42 du 14. 2. 1998, p. 58. (3) JO L 80 du 18. 3. 1998, p. 41. (4) JO L 80 du 18. 3. 1998, p. 46. (5) JO L 127 du 29. 4. 1998, p. 26. L 35/34 FR Journal officiel des Communautés européennes 10. 2. 2000 La présente décision entre en vigueur le 30 janvier 1999, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE. Article 3 La présente décision est publiée dans la section EEE et au supplément EEE du Journal officiel des Communautés européennes. Article 4 Fait à Bruxelles, le 29 janvier 1999. Par le Comité mixte de l'EEE Le président F. BARBASO