title: 1999/167/EF: Rådets beslutning af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for livskvalitet og forvaltning af bioressourcer (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
management of resources
natural resources
quality of life
research programme
technological change

formats: html pdf print

text: 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/1 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) R(cid:138)DET R(cid:138)DETS BESLUTNING af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for livskvalitet og forvaltning af bioressourcer (1998-2002) (1999/167/EF) R(cid:138)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen- tet (2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra følgende betragtninger: (1) Europa-Parlamentet og R(cid:229)det vedtog ved afgø- relse nr. 182/1999/EF (4) femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstra- tion (i det følgende benævnt »FTU«) for perio- den 1998-2002 (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«), som fastsætter hovedlinjerne og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l for de aktioner, der skal gennemføres inden for livskva- litet og forvaltning af bioressourcer; (2) ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal ram- meprogrammet iværksættes ved hjælp af særpro- (3) (4) grammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktiviteter, som det best(cid:229)r af; i hvert særpro- gram fastlægges de nærmere regler for program- mets gennemførelse og varighed samt de midler, der skønnes nødvendige hertil; og ifølge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Euro- pæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, demonstration teknologisk udvikling (1994-1998) (5) og artikel 4, stk. 2, i R(cid:229)dets beslutninger om særprogrammer til gennem- førelse af fjerde rammeprogram har Kommissio- nen sørget for en ekstern evaluering, som den sammen med konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, R(cid:229)det, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudval- get; R(cid:229)dets 1999/65/EF i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J af afgørelse finder 22. december 1998 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forsk- ningsresultater med henblik p(cid:229) gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammepro- gram (1998-2002) (6) følgende benævnt »regler for deltagelse og formidling«) anvendelse p(cid:229) dette særprogram; ifølge disse regler kan Det (i det (1) EFT C 260 af 18. 8. 1998, s. 1. (2) Udtalelse af 15. 12. 1998 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) EFT C 407 af 28. 12. 1998, s. 123. (4) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1. (5) EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). (6) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 46. L 64/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 Fælles Forskningscenter deltage i indirekte aktio- ner omfattet af dette program; VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: (5) ved gennemførelsen af dette program kan inter- nationalt samarbejde med tredjelande eller inter- nationale organisationer ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:229)de eller af en asso- cieringsaftale, vise sig hensigtmæssigt, særlig p(cid:229) grundlag af traktatens artikel 130 M; (6) gennemførelsen af dette program omfatter ogs(cid:229) aktiviteter og ordninger, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at stimu- lere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV), samt tilskyndelse til forskeres uddannelse og mobilitet; for (7) det er vigtigt, at forskersamfundet, industrien og brugerne yder et væsentligt bidrag til at fastlægge aktiviteter, der skal iværksættes, og eventuelt ind- drages i programmets gennemførelse; Artikel 1 I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram inden for livskvalitet og for- valtning af bioressourcer (i det følgende benævnt »sær- program«) til 31. december 2002. perioden januar 1999 25. for Artikel 2 I henhold til bilag III til femte rammeprogram 1. beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennem- førelsen af særprogrammet, sig til 2 413 mio. EUR, heraf højst 6,5 % til Kommissionens administrations- omkostninger. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. (8) forskningsaktiviteterne under femte rammepro- gram bør ogs(cid:229) rettes imod innovation for bl. a. at bidrage til m(cid:229)lsætningerne i første handlingsplan for innovation; 2. Af beløbet i stk. 1 er — 553 mio. EUR bestemt til perioden 1998-1999 (9) der bør lægges særlig vægt p(cid:229) at fremme SMV’s deltagelse; — 1 860 mio. EUR bestemt til perioden 2000-2002. (10) der skal tages hensyn til Fællesskabets ligestil- lingspolitik i forbindelse med gennemførelsen af dette program; (11) en effektiv og gennemsigtig forvaltning bidrager til et mere effektivt og brugervenligt program; (12) administrationsomkostningerne skal medregnes i fællesskabsbudgettet p(cid:229) en gennemsigtig m(cid:229)de; (13) der bør foretages en gennemgang af de frem- skridt, som gøres inden for dette program, for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabe- lige og teknologiske udvikling; desuden bør uaf- hængige eksperter til sin tid foretage en evalue- ring af programmets fremskridt; (14) Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning er blevet hørt med hensyn til særprogrammernes videnskabelige og teknologiske indhold — I det tilfælde, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c), i femte rammeprogram, tilpasser R(cid:229)det sidst- nævnte beløb efter artikel 2, stk. 1, litra c), andet led, i femte rammeprogram. S(cid:229) længe R(cid:229)det ikke har truf- fet afgørelse, m(cid:229) udgifterne til gennemførelse af sær- programmet ikke overstige det beløb, der er nævnt i første led. 3. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyn- tagen til de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillin- gerne for hvert regnskabs(cid:229)r under hensyn til de midler, der er til r(cid:229)dighed inden for de fler(cid:229)rige finansielle overslag. Artikel 3 Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og 1. teknologiske m(cid:229)l samt prioriteter er anført i bilag II. De er i overensstemmelse med de principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/3 Efter disse principper og kriterier 2. finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 10 i reglerne for deltagelse og formidling, anvendelse p(cid:229) udvælgelsen af de FTU-aktioner, der skal gennemføres. Endvidere bør industrivirksomheders deltagelse i indu- striorienterede aktioner med omkostningsdeling gene- relt være relevant i forhold til aktivitetens art og for- m(cid:229)l. Ved gennemførelsen af programmet, herunder det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskelligt vægt. Reglerne for deltagelse og formidling finder 3. anvendelse p(cid:229) særprogrammet. b) den vejledende tidsplan for gennemførelse af sær- programmet c) koordineringsreglerne, som anført i bilag III, og ordninger til sikring af gennemførelse af m(cid:229)lene vedrørende innovation og SMV’s deltagelse i tredje aktion under femte rammeprogram d) efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FTU-aktion. Arbejdsprogrammet tager hensyn til de relevante 2. interesser, især forskersamfundet, industrien og bruger- ne. Det bruges som grundlag for gennemførelsen af de indirekte FTU-aktioner efter procedurerne i reglerne for deltagelse og formidling. 4. De nærmere regler for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er dem, der er omhandlet i artikel 4 i femte rammeprogram. 3. Arbejdsprogrammer ajourføres om nødvendigt, og Kommissionen sørger for at stille det til r(cid:229)dighed for alle berørte parter i en brugervenlig form, herunder ogs(cid:229) i elektronisk form. Særprogrammets indirekte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. De særlige bestemmelser for særprogrammets gennem- førelse er fastlagt i bilag III til denne beslutning. Artikel 6 Kommissionen er ansvarlig for programmets gen- 1. nemførelse. Artikel 4 Proceduren i artikel 7 anvendes ved vedtagelsen 2. af følgende foranstaltninger: i P(cid:229) baggrund af de kriterier, der er omhandlet artikel 3, og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l samt de prioriteter, der er anført i bilag II, skal Kom- missionen: a) med passende bistand fra uafhængige eksterne eks- perter undersøge, hvor langt gennemførelse af sær- programmet er n(cid:229)et, og om nødvendigt forelægge forslag for R(cid:229)det om at tilpasse det i overensstem- melse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram — udarbejdelsen og ajourføringen af det arbejdspro- gram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, ogs(cid:229) med hensyn til indholdet af indkaldelser af forslag — godkendelsen af FTU-aktioner, foresl(cid:229)s finansieret, herunder ogs(cid:229) tredjelandsorganisatio- ners deltagelse, hvis det skønnede beløb for Fælles- skabets bidrag i henhold til dette program er p(cid:229) 0,8 mio. EUR eller derover der b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de aktiviteter, der gennemføres under sær- programmet. — udarbejdelsen af mandatet for den eksterne evalue- ring, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte ram- meprogram Artikel 5 — enhver justering af den vejledende fordeling af mid- lerne som angivet i bilag I. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram 1. med: Artikel 7 a) en mere detaljeret beskrivelse af m(cid:229)lene og FTU- prioriteterne i bilag II 1. Kommissionen bist(cid:229)s af et programudvalg, i det følgende benævnt »udvalget«, der best(cid:229)r af repræsen- L 64/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 tanter for medlemsstaterne, og som har Kommissio- nens repræsentant som formand. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, 2. forelægger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udval- get afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det p(cid:229)gældende spørgsm(cid:229)l haster. Det udtaler sig med det traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som R(cid:229)det skal træffe p(cid:229) forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgi- repræsentanterne for medlemsstaterne, den ves af vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden del- tager ikke i afstemningen. flertal, der fastsat er i 4. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om den generelle udvikling med hensyn til særspro- grammets gennemførelse, herunder navnlig oplysninger om fremskridtene med alle de FTU-aktioner, der finansieres under dette program. Artikel 8 I overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i femte ram- meprogram underretter Kommissionen med jævne mel- lemrum R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om, hvor langt man er kommet med den samlede gennemførelse af programmet, herunder med hensyn til SMV’s del- tagelse og forenklingen af de administrative procedu- rer. 3. a) Kommissionen vedtager de p(cid:229)tænkte foranstalt- ninger, n(cid:229)r de er i overensstemmelse med udval- gets udtalelse. Artikel 9 b) Er de p(cid:229)tænkte foranstaltninger ikke i overens- stemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kom- missionen straks R(cid:229)det et forslag til de for- anstaltninger, der skal træffes. R(cid:229)det træffer afgørelse med kvalificeret flertal. Har R(cid:229)det ved udløbet af en frist p(cid:229) ni uger ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de fore- sl(cid:229)ede foranstaltninger af Kommissionen. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999. P(cid:229) R(cid:229)dets vegne J. FISCHER Formand 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/5 BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKØNNES NØDVENDIGE Aktionens form a) Nøgleaktioner i) Levnedsmidler, ernæring og sundhed ii) Bekæmpelse af infektionssygdomme iii) »Cellefabrikken« iv) Miljø og sundhed v) Bæredygtigt landbrug, fiskeri og skovbrug og integreret udvikling af landdistrikter, herunder bjergomr(cid:229)der vi) befolkningens stigende gennemsnitsalder og nedsat funktionsevne b) Forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter c) Støtte til forskningsinfrastruktur (mio. EUR) Beløb 290 300 400 160 520 190 483 70 I alt 2 413 L 64/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE M(cid:138)L SAMT PRIORITETER BILAG II INDLEDNING Den økonomiske og politiske udvikling i Europa har globalt udmøntet sig i større velstand, længere levetid og bedre arbejdsvilk(cid:229)r. Dette fremskridt ledsages imidlertid af nye problemer, som f. eks. stignin- gen i sundhedsomkostningerne, befolkningens stigende gennemsnitsalder, belastningen af miljøet og sta- digt flere etiske betænkeligheder. Der skabes en standig større afstand mellem de menneskelige aktivite- ter og naturressourcerne — det være sig fra landbrug og fiskeri, minedrift eller miljøet som helhed. Paradoksalt nok finder denne udvikling sted samtidig med, at vi er vidne til en veritabel »eksplosion« i vores indsigt i den levende verdens strukturer og funktioner — en indsigt, som peger frem mod en ny udvikling p(cid:229) de berørte omr(cid:229)der, bl. a. sundhedspleje, lægemidler, landbrug og ernæring. Europa har en stærk tradition og har opn(cid:229)et glimrende resultater inden for grundforskning og anvendt forskning i biovidenskab og bioteknologi. Europa udgør endvidere et stort sammenhængende marked, som traditionelt har gode afsætningsmuligheder for bioprodukter. Europa sidder s(cid:229)ledes inde med de aktiver, der kræves for at tage store udfordringer op, s(cid:229)som tilvejebringelse af sikre og varierede lev- nedsmiddelforsyninger, et sundhedsvæsen til overkommelige priser, bedre lægemidler osv. De videnska- belige principper, der hidtil har ligget til grund for udnyttelsen af levende og naturlige materialer til disse form(cid:229)l, underg(cid:229)r nu en radikal ændring som følge af afdækningen af de forskellige livsformers og økosystemers funktionsmekanismer og indbyrdes samspil. Takket være de seneste (cid:229)rtiers videnskabelige fremskridt kan vi nu gøre os h(cid:229)b om at kunne uddybe spørgsm(cid:229)lene omkring levnedsmiddelfremstil- ling, sygdomsbekæmpelse samt bæredygtig forvaltning og udnyttelse af de biologiske ressourcer. Vi kan ogs(cid:229) forvente at kunne belyse deres sammenhæng med menneskets adfærd og behov, industriel praksis og forbrugernes ønsker. Programmets strategiske m(cid:229)l er at forbinde evnen til at opdage med evnen til at producere, s(cid:229) forsk- ningsresultaterne kan tjene til at dække samfundets behov og opfylde forbrugernes krav og dermed skabe velstand og beskæftigelse samt en bedre miljøtilstand. Programmets strategi best(cid:229)r i at fokusere p(cid:229) specifikke omr(cid:229)der, hvor fortsat øget viden vil kunne give os tekniske svar p(cid:229) nogle af de pres- serende spørgsm(cid:229)l, som borgerne stiller, og som skal tages op p(cid:229) EF-plan. De grundlæggende etiske værdier skal ligeledes respekteres. Det nye i denne fremgangsm(cid:229)de best(cid:229)r i, at en massiv videnproduktion knyttes til et lille antal omr(cid:229)- der, som forventes at kunne afføde de ønskede resultater, samtidig med at der søges ny viden med sigte p(cid:229) at styrke Europas aktiver p(cid:229) omr(cid:229)der, der kan fremme vækst og livskvalitet. De foresl(cid:229)ede videnskabelige og teknologiske løsninger bør betragtes som dele af en integrieretet til- gang, hvor mennesket sættes i centrum for diskussionen om »livskvalitet« og »forvaltning af biores- sourcerne«. Der er udpeget seks nøgleaktioner, hvorigennem den europæiske forskning skal bidrage med problemløsninger i form af innovative produkter, metoder eller tjenesteydelser. Disse nøgleaktioner er rettet mod de socioøkonomiske behov og m(cid:229)lene for Fællesskabets politik, bl. a. inden for landbrug og fiskeri, industri og forbrugere og p(cid:229) miljø- og sundhedsomr(cid:229)det. Ligestillingsspørgsm(cid:229)let vil i nød- vendigt omfang udgøre en integrerende del af det samlede program. Disse aktioner suppleres med forskning og teknologisk udvikling af generisk art og gennem støtte til forskningsinfrastrukturer, som p(cid:229) lang sigt skal skabe videngrundlaget for omr(cid:229)der af strategisk betyd- ning for fremtiden. Opfyldelse af de socioøkonomiske behov. P(cid:229) efterspørgselssiden bør der satses p(cid:229) forskning, der tager sigte p(cid:229) at forbedre befolkningens sundhed, forene økonomisk vækst og hensynet til miljøet og opfylde forbrugernes behov bedre. Programmets resultater skal udnyttes under hensyn til den socioøkonomiske situation. P(cid:229) udbudssiden er der et betydeligt potentiale for økonomisk vækst og jobskabelse p(cid:229) dette omr(cid:229)de, b(cid:229)de i den traditionelle industri, navnlig inden for primærproduktion, og i de nye højteknolo- giske industrigrene. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/7 Forøgelse af fordelene ved en europæisk indsats. De store grænseoverskridende problemer skal behand- les selektivt, bl. a. sundhedsspørgsm(cid:229)lene (epidemiologi, ernæring, sikre levnedsmidler, aldring, her- under aldersbetinget nedsat funktionsevne og sjældne sygdomme) og grænseoverskridende forvaltning af ressourcerne (terrestriske og akvatiske bioressourcer). P(cid:229) andre omr(cid:229)der, som f. eks. narkotikamis- brug, biosikkerhed og bioetik, vil en befæstelse af det videnskabelige grundlag kunne fremme Fælles- skabets politik p(cid:229) disse omr(cid:229)der. Mange af aktiviteterne i dette program (f. eks. genomforskning, neuro- videnskaber og teknologivurdering) vil som følge af deres omfang og kompleksitet kun kunne gennem- føres p(cid:229) europæisk plan. Forbedring af den europæiske konkurrenceevne. Programmet lægger stor vægt p(cid:229) visse videnskabeligt set stærke punkter inden for de nye omr(cid:229)der og i produktionssektorer, som har et stort vækstpotentia- le, som f. eks. bioteknologi og levnedsmiddelindustrien. Forbedring af livskvalitet, fremme af bioviden- skaber og -teknologier og økonomisk vækst, der ikke skader miljøet — alle aktiviteter, der har en cen- tral plads i programmet — vil p(cid:229) b(cid:229)de kort og længere sigt bidrage til Europas konkurrenceevne og beskæftigelse. Europa bør fremme skabelsen af virksomheder, bl. a. inden for bioteknologi og agroindu- stri, hvor man i nogen tid har observeret en stærk vækst. Fremme af biosikkerhed. Vurdering af rekombinante organismers adfærd og virkninger p(cid:229) menneskers og dyrs sundhed (f. eks. transgene planter, mikroorganismer, vacciner) samt deres skæbne i miljøet ind- g(cid:229)r, hvor det er relevant, som en integrerende del i hver enkelt nøgleaktion. Opfyldelse af de etiske krav. Inden for alle særprogrammets aktiviteter vil menneskerettighederne og de grundlæggende etiske principper blive tilgodeset til fulde, i overensstemmelse med artikel 6 i Euro- pa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgørelse om femte rammeprogram. Disse principper omfatter krav til dyrs velfærd i overensstemmelse med fællesskabsretten. TILKNYTNING TIL OG KOMPLEMENTARITET MED DE ANDRE PROGRAMMER Sammenhængen med de andre temaprogrammer sikres ved at fremme synergi og supplerende aktivite- ter samt undg(cid:229) unødvendige overlapninger: — Samordningen med særprogrammet »Et brugervenligt informationssamfund« hviler p(cid:229) følgende princip: aktiviteter, som vedrører de egentlige informationsteknologier (bl. a. udvikling, demonstra- tion og assimilation af teknologi), koncentreres i programmet »Et brugervenligt informationssam- fund«, mens aktiviteter, der vedrører tilpasning og integrering af denne teknologi i anvendelser, der har betydning for livskvalitet og forvaltning af bioressourcerne, gennemføres inden for rammerne af nærværende program. — Samordningen med programmerne »Konkurrence- og bæredygtig vækst« og »Energi, miljø og bæredygtig udvikling« hviler p(cid:229) et snævert samspil mellem nøgleaktionen »Levnedsmidler, ernæ- ring og sundhed« i dette program og nøgleaktionen »Innovative produkter, metoder og organisa- tion« i programmet »Konkurrence- og bæredygtig vækst« og de tilsvarende aspekter i programmet »Energi, miljø og bæredygtig udvikling«. Der vil blive skabt lignende samspil mellem p(cid:229) den ene side nøgleaktionerne »Cellefabrikken« og »Bæredygtigt landbrug, fiskeri og skovbrug, og integreret udvikling af landdistrikter, herunder bjergomr(cid:229)der«, og p(cid:229) den anden side de relevante aktioner i programmerne »Konkurrence- og bæredygtig vækst« og »Energi, miljø og bæredygtig udvikling«. — Der sikres snæver samordning med programmet »Befæstelse af EF-forskningens internationale rol- le«, navnlig n(cid:229)r samarbejdet med internationale initiativer kan give Fællesskabets FTU-indsats større gennemslagskraft. — De muligheder, Cost og Eureka indebærer, vil blive udnyttet fuldt ud, og de samme gælder sam- arbejdet med internationale organisationer, s(cid:229) der kan skabes synergi mellem aktioner og projekter i dette program og forskningsaktiviteter, der finansieres p(cid:229) nationalt plan. Hvad ang(cid:229)r samarbejdet med Eureka, vil der som led i nøgleaktionerne kunne udvikles projekter, der dækker emner af fæl- les interesse for Eureka og rammeprogrammet, i overensstemmelse med de udvælgelseskriterier og -procedurer, der gælder for rammeprogrammet. L 64/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 — Der vil blive gennemført aktiviteter med særlig sigte p(cid:229) yderligere at inddrag deltagere fra tredje- lande og bevare forbindelserne med specialister fra tredjelande, der er uddannet i Europa. Ogs(cid:229) dette vil bidrage til at øge programmets internationale dimension. — Hvad innovation og de sm(cid:229) og mellemstore virksomheders deltagelse ang(cid:229)r, m(cid:229) forskningssam- arbejdet være fleksibelt og (cid:229)bent, da de nye kundskaber inden for biovidenskaberne er en stadig kilde til innovation. Til et konkurrencedygtigt partnerskab kræves der et betydeligt samspil mellem biologi, ingeniørvidenskab, informationsforvaltning, standardisering, kapitalinvesteringer, intellek- tuel ejendomsret osv. ; et s(cid:229)dant samspil er garant for succes, forudsat at disse funktioner samles inden for e´t og samme projekt. Det er vigtigt, at programforvaltningen inden for rammerne af hver enkelt aktion ledsages af foranstaltninger til at stimulere f. eks. SMV og de finansielle partnere. En »innovationsenhed« skal sikre, at resultaterne af dette program videreformidles og udnyttes. Den skal ogs(cid:229) bidrage til, at aktiviteterne i programmet supplerer og samordnes med de innovations- aktiviteter, der iværksættes som led i programmet »Innovation og SMV-deltagelse«. — Det er vigtigt at forbedre europæiske forskeres knowhow, færdigheder og kvalifikationer og deres forst(cid:229)else for forskningens samfundsøkonomiske indvirkning p(cid:229) de omr(cid:229)der, som dette program dækker, for at sikre, at der er tilstrækkelig relevant sagkundskab til r(cid:229)dighed og for at skabe mærkbar og varig p(cid:229)virkning. Uddannelse og samfundsøkonomisk forskning kommer derfor til at udgøre en integrerende del af dette program, suppleret med en passende tilkytning til det horison- tale program »Udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske vidensbase«. Uddannelsesaktiviteter vil omfatte støtte til stipendier i form af Marie Curie-stipen- dier og følge de definitioner og regler, der er fastsat i det horisontale program. a) NØGLEAKTIONER i) Levnedsmidler, ernæring og sundhed F T U - m (cid:229) l o g - p r i o r i t e t e r Form(cid:229)let med denne nøgleaktion er at udvikle viden, teknologier og metoder, herunder prænormative aspekter, baseret p(cid:229) en tværfaglig tilgang til fremstilling af risikofri, sunde, afbalancerede og varierede levnedsmidler til forbrugerne, der omfatter hele fødekæden, for derved at fremme forbrugerbeskyttelse og bidrage til bekæmpelse af miljø- og ernæringsbetingede sygdomme og de dermed forbundne enorme omkostninger for sundhedssystemerne. I dette øjemed satses der p(cid:229) følgende videnskabelige og teknolo- giske m(cid:229)l. — Udvikling af nye og/eller forbedrede, sikre og fleksible fremstillingsteknikker Form(cid:229)let hermed er at forbedre levnedsmidlernes kvalitet og styrke forbrugernes tiltro hertil, samti- dig med at det sikres, at r(cid:229)varer og slutprodukter til stadighed kan spores. FTU-prioriteter: Bedre udnyttelse af r(cid:229)varerne og fremstillings-, forarbejdnings- og konserverings- systemerne; udvikling af levnedsmiddelafgrøder samt funktionelle og sikre levnedsmidler; udnyt- telse af biprodukter fra fiskeri og akvakultur og underudnyttede arter; r(cid:229)varernes og levnedsmidler- nes kvalitet og sporbarhed gennem hele levnedsmiddelkæden; »blød« teknologi og proceskontrol; avanceret levnedsmiddelteknologi og avancerede emballagesystemer; kvalitetskontrol og -sikring, herunder udvikling af metoder til kvalitetsm(cid:229)ling. — Udvikling af detektionstester og metoder til fjernelse af smitstoffer og giftige stoffer gennem hele fødekæden Forskningen skal koncentreres om den risiko, der er forbundet med kontaminationer, den nøjagtige oprindelse hertil og stategier for sikrere levnedsmidler. FTU-prioriteter: Bedre indsigt i og kontrol med kontamineringsbetingelserne; test til hurtig detek- tion af patogener, xenobiotiske stoffer og hormoner; nye og sikrere metoder til levnedsmiddelfrem- stilling; nye metoder til vurdering af risikoen ved mikrober, kemikalier og allergifremkaldende stof- fer. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/9 — Undersøgelse af levnedsmidlernes rolle for sundheden, navnlig med hensyn til kost og ernæring, toksikologi, epidemiologi, samspil med miljøet, forbrugernes valg og folkesundhed M(cid:229)let er at mindske de kostrelaterede risikofaktorer, der bidrager til kroniske sygdomme, og at skabe nye muligheder for en bedre og mere afbalanceret kost. FTU-prioriteter: Kostens rolle og indflydelse p(cid:229) de fysiologiske funktioner og fysiske og intellektu- elle præstationer. Bestemte befolkningsgruppers særlige kostbehov. Forholdet mellem kosten og kroniske sygdomme og lidelser, herunder genetiske faktorer; forbrugernes holdning til og reaktio- ner over for levnedsmidler, forarbejdningsmetoder og mærkning. ii) Bekæmpelse af smitsomme sygdomme F T U - m (cid:229) l o g - p r i o r i t e t e r Det overordnede m(cid:229)l med denne nøgleaktion er at bekæmpe etablerede, nye eller genopdukkende smit- somme sygdomme, herunder zoonoser, der skyldes gamle, nye eller muterede mikrober hos mennesker eller dyr. Komplementære fagkundskaber bør forenes inden for rammerne af tværfaglige projekter, ved at koble disse aktiviteter til aktiviteterne i nationale eller internationale organisationer og ved at fremme samspillet mellem de akademiske forskerverden, de politiske beslutningstagere, sundhedspro- fessionerne, herunder grænsefladen mellem præklinisk og klinisk forskning, og sundhedsindustrien, med henblik p(cid:229) følgende videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l: — Udvikling af forbedrede eller nye monokomponentvacciner, multivalente og kombinerede vacciner, navnlig mod virussygdomme, herunder som støtte til klinisk afprøvninger i flere centre ad gangen FTU-prioriteter: Vacciner mod nye eller genopdykkende smitsomme sygdomme og mod andre syg- domme, hvor smitstoffer spiller en rolle (f. eks. visse kræftformer), der er i overensstemmelse med den relevante fællesskabspolitik, med henblik p(cid:229) at mindske eller erstatte dyreforsøg; vacciner mod patogener hos dyr; skabelse af europæiske net for kliniske undersøgelser og undersøgelser i praksis af vacciner og lægemidler, herunder øget indsigt i immunsystemet. — Nye og forbedrede strategier til identifikation og bekæmpelse af infektionssygdomme, som tager sigte p(cid:229) behandling og forebyggelse, og som er baseret p(cid:229) undersøgelser af patogenese, resistens- udvikling og immunologisk kontrol FTU-prioriteter: Øget indsigt i mekanismerne for beskyttelse mod smitstoffer, lægemiddelresistens og styring af immunrespons; metoder til fremstilling af mere effektive og sikre vacciner og immun- terapi; specifikke risikofaktorer, herunder menneskelige adfærd og nye teknologier som f. eks. xeno- transplantationer, der kan fremme spredning af smitsomme sygdomme og fremkomsten af nye og resistente mikrobestammer; forskning med henblik p(cid:229) at fremme udvikling og validering af diagno- setester; udvikling af et alarmsystem og et overv(cid:229)gningsnet for smitsomme sygdomme; forbedrede metoder til tidlig og nøjagtig p(cid:229)visning af bivirkninger ved lægemidler og vacciner. — Aspekter i tilknytning til folkesundheden, sundhedsvæsenet og behandlingssystemet, bl. a. forvalt- ning, forebyggelse og overv(cid:229)gning, adfærdsmæssige aspekter og reaktioner p(cid:229) infektionssygdomme (herunder modellering af sygdomme hos mennesker) FTU-prioriteter: Det offentlige sundhedsvæsens og behandlingssystemernes organisation og øko- nomi; metoder til overv(cid:229)gning, opfølgning og vurdering med henblik p(cid:229) forebyggelse og behand- ling; metoder til overv(cid:229)gning af produktsikkerhed p(cid:229) markedet. iii) Cellefabrikken F T U - m (cid:229) l o g - p r i o r i t e t e r Form(cid:229)let med denne nøgleaktion er at hjælpe allerede etablerede eller nye virksomheder i Fællesskabet med at udnytte fremskridtene inden for biovidenskab og bioteknologi, navnlig i forbindelse med sund- hed, miljø, landbrug, agroindustri og stærkt forædlede produkter som f. eks. kemikalier. Den tager sigte L 64/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 p(cid:229) at udvikle tværfaglig teknologi baseret p(cid:229) udnyttelse af mikroorganismers, planters og dyrs egenska- ber, navnlig p(cid:229) cellulært og subcellulært plan. M(cid:229)let er at f(cid:229) kendskab til cellernes funktion med hen- blik p(cid:229) at udvikle biomolekyler og bioprocesser med stærkt forbedrede egenskaber, som vil kunne bidrage til større livskvalitet og øget sundhed. En betingelse for, at cellerne kan fungere som miniature- fabrikker, er, at der opn(cid:229)s tilstrækkelig indsigt i deres mekanismer p(cid:229) celleniveau p(cid:229) grundlag af bidrag fra strukturbiologi, fysiologi, nanobioteknologi og genom- og proteomanalyser, bl. a. med støtte fra fysisk-kemiske undersøgelser, bioinformatik og biokemisk teknik. For at skabe sikkerhed for, at nye biomolekyler og bioprocesser er sikre, vil der blive udarbejdet metoder til at overv(cid:229)ge deres potentielle indvirkning p(cid:229) mennskers og dyrs sundhed og deres bidrag til en forbedring af normerne for miljøple- je. Med denne nøgleaktion skulle man ligeledes kunne udnytte FTU til at fremme prænormativ forskning med henblik p(cid:229) at erstatte dyreforsøg ved at udvikle modeller p(cid:229) grundlag af cellekulturer, der kan anvendes inden for medicin, farmakologi, toksikologi og miljøoverv(cid:229)gning. Vægten vil blive lagt p(cid:229) følgende videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l: — Nye og innovative sundhedsprodukter og -præparater især baseret p(cid:229) molekylær teknik (f. eks. diagnostik, antibiotika, kræftbekæmpende stoffer, herunder terapeutiske stoffer fremstillet af plan- ter) Forskningen skal især koncentreres om bioprodukter til forebyggelse, p(cid:229)visning og behandling af sygdomme hos mennesker og dyr og til forbedring af livskvaliteten. FTU-prioriteter: Øget forst(cid:229)else af cellen, genernes funktion og metoder til geninsertion, der kan anvendes til udvikling af nye stoffer og strategier til behandling og diagnose; kræftbekæmpende lægemidler, antibiotika, antistoffer og terapeutiske stoffer; vacciner, nye in vitro-tester og -scree- ningmetoder til erstatning af dyreforsøg; anvendelse af celler som produktionsenheder og som dia- gnose- og detektionsværktøjer. — Energieffektiv bioremediering og metoder til biologisk affaldsbehandling M(cid:229)let er at forebygge, p(cid:229)vise, overv(cid:229)ge, behandle og bekæmpe forurening og øge affaldets øko- nomiske værdi mest muligt. FTU-prioriteter: Nye bioprocesser med henblik p(cid:229) at forebygge industriforurening, behandle og genanvende og/eller genvinde bioakkumulerbart affald og biprodukter fra industrien; biologiske tester og biosensorer; biologisk nedbrydning af persistente kemikalier med mikrobielle katalysato- rer alene eller kombineret med plantesystemer og kemiske katalysatorer; naturligt forekommende eller indførte populationers biodiversitet og økologiske dynamik. — Nye biologiske og bioteknologiske processer og produkter og nye forarbejdningsteknologier baseret p(cid:229) mikroorganismer, planter og dyr til brug inden for levnedsmiddelindustri og landbrugsindustri og kemikalier med høj værditilvækst Vægten skal lægges p(cid:229) værdifulde biomolekyler og bioprocesser, hvorved de vedvarende ressourcer kan udnyttes bedre, og som kan fremme ekspressionen af de ønskede egenskaber hos mikroorganis- mer, planter og dyr. Disse aktiviteter er rettet mod bæredygtig og industriel udnyttelse og tager hensyn til de socioøkonomiske, agroøkonomiske og økologiske aspekter og/eller forbrugernes per- spektiv. FTU-prioriteter: Udnyttelse af de cellulære og subcellulære egenskaber hos forbedrede mikroorga- nismer, planter og dyr, herunder via metoder p(cid:229) genomplan; udvikling af metoder og strategier til at p(cid:229)vise rekombinante organismer og eventuelle rester heraf i miljøet samt vurdering af deres potentielle indvirkning p(cid:229) menneskers og dyrs sundhed eller p(cid:229) miljøet; nye biokatalysatorer; anvendelse af terrestriske og marine organismer som kilde til nye værdifulde produkter; identifika- tionen og bæredygtig udnyttelse af den metaboliske og genetiske diversitet. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/11 iv) Miljø og sundhed F T U - m (cid:229) l o g - p r i o r i t e t e r Form(cid:229)let med denne nøgleaktion er at f(cid:229) en bedre forst(cid:229)else af samspillet mellem de genetiske, fysiolo- giske, miljømæssige og sociale faktorer, der spiller en rolle for bevarelsen af et godt helbred, og deri- gennem bidrage til at mindske de negative helbredsmæssige konsekvenser af ændringer i miljøet og p(cid:229) arbejdspladsen og de dermed forbundne enorme omkostninger for sundhedssystemerne. Den omfatter navnlig emner som forebyggelse og sundhedsmæssige virkninger af luftforurening, tungmetaller, giftige stoffer, støj, klimaændringer og elektromagnetisk str(cid:229)ling samt virkningerne af forurening p(cid:229) arbejds- pladsen. Der satses p(cid:229) følgende videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l: — Undersøgelse af miljøbetingede sygdomme og allergier og forskning i behandling og forebyggelse heraf Forskningen skal koncentreres om miljørelaterede sundhedsproblemer og om behandlings- og fore- byggelsesmetoder, baseret p(cid:229) p(cid:229)lidelige epidemiologiske data og indsigt i de sygdomsfremkaldende mekanismer. Der bør endvidere forskes i virkningerne af miljøforurenende stoffer p(cid:229) arbejdsplad- sen. FTU-prioriteter: Analyse og m(cid:229)ling af miljøfaktorernes indvirkning p(cid:229) menneskers sundhed; vurde- ring af de sundhedsskadelige faktorers relative betydning og vekselvirkningerne mellem disse fakto- rer; øget indsigt i sammenhængen mellem miljøindikatorer og folkesundhedsindikatorer med hen- blik p(cid:229) mere effektiv behandling og forebyggelse; udvikling af en helhedsorienteret tilgang til risi- kovurdering under hensyntagen til epidemiologiske aspekter og miljø- og folkesundhedsaspekterne; biomarkører for miljøp(cid:229)virkning og eventuelt erstatning af dyreforsøg. — Udvikling af nye diagnose- og risikovurderingsmetoder og af foranstaltninger til at mindske (cid:229)rsa- gerne til og følgerne af sundhedsskadelige miljøfaktorer M(cid:229)let er at anvende en tværfaglig tilgang til at f(cid:229) bedre indsigt i samspillet mellem det sociale og fysiske miljø, genetiske faktorer og sundheden; samt bedre at kunne indkredse de befolkningsgrup- per, der er s(cid:229)rbare for eksponering for miljøfaktorer og finde frem til forebyggende foranstaltninger til at mindske de sundhedsfarlige miljøfaktorer. FTU-prioriteter: Biologiske markører, herunder biomarkører, for eksponering for miljøfaktorer, for virkningerne heraf og/eller følsomhed over for disse faktorer, navnlig efter blandet eksponering og i tilfælde af kumulative effekter; forbedring af toksicitetsundersøgelser og af risikovurdering baseret p(cid:229) en undersøgelse af de tilgrundliggende mekanismer, som er forenelige med de generelle m(cid:229)l om at mindske, forfine og i sidste ende erstatte dyreforsøg; forbedrede metoder til vurdering og eks- ponering og virkningerne heraf p(cid:229) kort og lang sigt; epidemiologiske og biomedicinske undersøgel- ser af de mulige virkninger af ikke-ioniserende str(cid:229)ling, navnlig fra mobiltelefoner. v) Bæredygtigte landbrug, fiskeri og skovbrug og integreret udvikling af landdistrikterne, herunder bjergomr(cid:229)der F T U - m (cid:229) l o g - p r i o r i t e t e r Form(cid:229)let er at udvikle viden og teknologi til produktion og udnyttelse af bioressourcer, herunder sko- ve, som dækker hele produktionskæden og er afpasset efter de seneste justeringer af den fælles land- brugs- og fiskeripolitik, samt tilvejebringe det videnskabelige grundlag for Fællesskabets bestemmelser og standarder p(cid:229) disse omr(cid:229)der; endvidere at fremme skovenes polyvalente rolle og den bæredygtige forvaltning og anvendelse af skovressourcerne som en integrerende faktor i udviklingen af landdistrik- terne. Af højt prioriterede omr(cid:229)der skal navnlig nævnes: — Nye og bæredygtige produktionssystemer, herunder avlsmetoder og driftssystemer inden for land- brug, fiskeri og akvakultur under hensyntagen til rentabilitet, bæredygtig ressourceforvaltning, pro- duktkvalitet og beskæftigelse samt dyrs sundhed og velfærd L 64/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 FTU-prioriteter: — Landbrug: bæredygtige drifts- og produktionsmetoder og forudg(cid:229)ende og efterfølgende kontrol og analyse; differentiering af produktion og erhvervsaktiviteter; støtte til Fællesskabets politik p(cid:229) omr(cid:229)derne plantesundhed (forebyggelse og prognosticering af og beskyttelse mod plantesyg- domme og skadegørere), dyresundhed (forebyggelse, kontrol, udryddelse af alvorlige syg- domme og af zoonoser) og dyrevelfærd; identifikation og karakterisering af kvaliteten af agro- levnedsmidler og produkter, der forarbejdes p(cid:229) landbrugsbedriften, samt den hertil anvendte teknologi; definition af parametre, specifikationer, metoder, organisationsformer og teknologi- er, der kan sikre »total kvalitet«; økologisk landbrug; plante- og husdyravl, herunder relevant anvendelsesorienteret genomforskning og genetiske ressourcers mangfoldighed. — Fiskeri: Støtte til integreret forvaltning af fiskeriet under hensyntagen til ressourcernes beva- ring, fangstmetoder, samspillet med økosystemerne, markedsbehovene og de socioøkonomiske aspekter; identifikation og karakterisering af kvaliteten ved marine produkter og teknologier; udvikling af nye koncepter for bæredygtig udnyttelse af marine og akvatiske biologiske ressour- cer. — Akvakultur: Bæredygtige produktionssystemer, der belaster økosystemerne mindre, og diversifi- cering af avlen (planter og dyr); forbedring af produktionsteknikkerne; genetisk forædling og sygdomsresistens og -bekæmpelse. — Integreret produktion og udnyttelse af biologisk materiale til nonfoodanvendelser Forskningen omfatter integrerede produktions- og forarbejdningskæder, idet vægten lægges p(cid:229) slut- anvendelserne og markedsbehovene. FTU-prioriteter: Industriprodukter fra integrerede produktionskæder (»grøn« kemi, biopolymerer og bioenergi). — Bæredygtig og polyvalent anvendelse af skovressourcerne; den integrerede kæde skovbrug-træ Dette indebærer bæredygtig forvaltning og polyvalant anvendelse af europæiske skovressourcer i overensstemmelse med politiske, miljøbestemte og sociale behov, som giver økonomisk vækst og beskæftigelse i landdistrikter og kystomr(cid:229)der. FTU-prioriteter: støtte vedrørende politikken p(cid:229) omr(cid:229)det; bæredygtig og multifunktionel skovfor- valtning, som kombineret kvalitetsproduktion og nye og forbedrede teknologier med bevaring og miljøbeskyttelse, herunder beskyttelse af skovbunden og beskyttelse mod naturskabte risici (f. eks. skovbrande); diversificering (udnyttelse af skovprodukter, der ikke best(cid:229)r af træ, herunder anven- delse til rekreative form(cid:229)l, jordbrugs-/skovbrugs-/græsningssystemer). Skovøkosystemernes biodi- versitet og genetisk forædling. Strategier for bæredygtig forvaltning og polyvalent anvendelse af skovressourcerne; kæden skovbrug-træ; effektive og miljøvenlige processer og genanvendelsestek- nologier; diversificerede produkter med høj værditilvækst, der opfylder markedets og forbrugernes behov. — Udvikling af metoder til kontrol, overv(cid:229)gning og beskyttelse, herunder beskyttelse af arealer og forebyggelse af jorderosion M(cid:229)let er at støtte gennemførelsen af den fælles landbrugs- og fiskeripolitik og de hermed beslæg- tede aktiviteter. Denne forskning kan ogs(cid:229) være til gavn for Fællesskabet ved internationale han- delsforhandlinger og ved bilæggelse af tvister i WTO-regi i forbindelse med landbrugsspørgsm(cid:229)l. FTU-prioriteter: P(cid:229)lidelige, gennemsigtige og effektive metoder til overv(cid:229)gning, vurdering og kon- trol. — Prænormativ forskning, der skal skabe det videnskabelige grundlag for EF’s forskrifter Form(cid:229)let er at støtte fællesskabsbestemmelser gennem prænormative forskningsaktiviteter. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/13 FTU-prioriteter: Prænormativ forskning som videnskabeligt grundlag for udarbejdelse af forskrifter i tilknytning til den fælles landbrugs- og fiskeripolitik. — Nye værktøjer og modeller for integreret og bæredygtig udvikling af landbrugsomr(cid:229)der og andre relevante omr(cid:229)der De tages udgangspunkt i den bedst mulige udnyttelse af hvert omr(cid:229)des særlige potentiale, ogs(cid:229) p(cid:229) regionalt plan, diversifikation af aktiviteter og arealanvendelse og inddragelse af den berørte befolkning. FTU-prioriteter: Analyse af situation og de igangværende forandringer under hensyntagen til rela- tionerne mellem alle de implicerede parter og de faktorer, der har indflydelse p(cid:229) de teknologiske og socioøkonomiske forandringer; polyvalent arealudnyttelse og landskabsforvaltning i tilknytning til vigtige økosystemer og levesteder, som ogs(cid:229) tager hensyn til aspekter vedrørende kulturarven; diversifikation og beskæftigelse; udvikling af konceptet »integreret udvikling i landbrugs- og kyst- omr(cid:229)der«, med en analyse af muligheder og hindringer, udvikling af nye modeller og værktøjer, bl. a. til fysisk planlægning og forbedret organisation p(cid:229) lokalt plan; støtte til opfølgning og vurde- ring af programmer og politikker for udvikling i landbrugs- og kystomr(cid:229)der ved hjælp af værktøjer til kontrol, vurdering og beregning af de socioøkonomiske og miljømæssige fordele. vi) Befolkningens stigende gennemsnitsalder og nedsat funktionsevne F T U - m (cid:229) l o g - p r i o r i t e t e r Form(cid:229)let med denne nøgleaktion er at bidrage til, at Europa kan klare den udfordring, som befolknin- gens stadig stigende gennemsnitsalder udgør, ved at lade FTU understøtte udviklingen af politikker og indgreb, der skal øge ældres livskvalitet og uafhængighed og mindske behovet for langvarig pleje og de deraf følgende omkostninger. Den lægger især vægt p(cid:229) tværfaglig FTU inden for metoder, der kan føre til en sund alderdom, og som ogs(cid:229) omfatter demografiske, sociale og økonomiske aspekter, og p(cid:229) ind- greb, der fører til, at nedsat funktionsevne opst(cid:229)r senere og forvaltes bedre. Den sigter mod at til- vejebringe konkurrencefordele for en lang række sundhedsrelateret industrier og sektorer. De priorite- rede omr(cid:229)der omfatter: — FTU inden for sygdomme, nedsat funktionsevne og helbredsproblemer med høj aldersrelateret sygelighed, hvor der er reel mulighed for at forebygge og behandle sygdomme eller udsætte en syg- doms begyndelse betydeligt FTU-prioriteter: Undersøgelser af aldersbetingede sygdomme og lidelser i den ældre del af befolk- ningen (f. eks. Parkinsons og Alzheimers sygdom); fysiologiske og patofysiologiske undersøgelser af aldring og nedsat funktionsevne; undersøgelser af kombinerede sygdomme. — FTU inden for biologiske, psykologiske, sociale og økonomiske faktorer, der er afgørende for en sund alderdom og for de mekanismer, der fører til nedsat funktionsevne og til udsættelse af nedsat funktionsevne FTU-prioriteter: De cellulære og molekulære (cid:229)rsager til aldring, genetisk disposition, aldringens immunologi; de grundlæggende biologiske og psykologiske mekanismer for de aldersbetingede ændringer (herunder erhvervsrelaterede og genetiske faktorer) modelundersøgelser og modelsyg- domme for de specifikke aldringsprocesser; biomarkører; endokrine, neurokrine og metaboliske faktorer i forbindelse med aldring; de psykologiske følger af aldring. — Demografisk og epidemiologisk FTU vedrørende aldersfænomener og mønstre for nedsat funk- tionsevne for at gøre det muligt at forudse den ældre befolknings størrelse og karakteristika som grundlag for politik og planlægning FTU-prioriteter: Kliniske undersøgelser; analyse og m(cid:229)lsætning af de demografiske, medicinske, sociologiske, levevis-relaterede (herunder fysisk aktivitet, mobilitet og kost) og miljømæssige fakto- rer; forebyggelse; dataindsamlingsmetodologi. — FTU med henblik p(cid:229) at skabe grundlag for nye metoder, der kan udsætte, at der opst(cid:229)r nedsat funktionsevne, begrænse den udfordring, som det sociale og fysiske miljø udgør for ældre, hvilket L 64/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 omfatter udformning og udvikling af produkter og tjenesteydelser, der er tilpasset deres behov (f. eks. hvad ang(cid:229)r bolig, transport og fritidsaktiviteter), og støtte de mentale og fysiske funktioner FTU-prioriteter: Metodologi vedrørende livskvalitet, social integration og tilpasning; teknologi, der kan mindske de ældres afhængighed; forskning i sensorisk degeneration; psykomotoriske, sensori- ske og kognitive problemer; genoptræning og rehabilitering; bedømmelse af behandling; vurdering af behovene og udformning/udvikling af konkurrencedygtige og specielt tilpassede produkter og tjenesteydelser. — FTU med henblik p(cid:229) virkningsfulde og effektive ydelser fra sundheds- og socialvæsenet til ældre, herunder sammenlignende forskning i finansieringen af langvarig pleje og pensioner FTU-prioriteter: Forskning i resultaterne af sygeplejen af ældre og handicappede og i særlige sund- heds- og socialhjælpsydelser samt i sundhedstjenestens organisation; ældresygeplejens effektivitet og kvalitet; den øgede gennemsnitsalders indvirkning p(cid:229) udviklingen i og finansieringen af sund- hedssystemerne, bl. a. langvarig sygepleje og pensioner. b) FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING AF GENERISK KARAKTER Virkningerne af disse aktiviteter vil først gøre sig gældende p(cid:229) længere sigt. Nogle af de behov, bor- gerne har givet udtryk for, vil derfor næppe kunne opfyldes, før den endnu fragmenterede viden samles til at hele. De forskellige fagomr(cid:229)der skal til stadighed optage ny viden. Det er derfor vigtigt, at indu- strien, servicesektoren og beslutningstagerne i Europa søger at bevare eller styrke deres kapacitet til at reagere i en verden i hurtig forandring. Forskningen skal fremme et effektivt samspil mellem forskningslaboratorierne og industrien. Der vil blive lagt vægt p(cid:229) projekter, der involverer anerkendte forskningscentre og associerede laboratorier. M(cid:229)let hermed er at skabe en kritisk masse, fremme samspillet mellem grundforskning og anvendt forskning og øge teknologioverførslen til og fra industri og virksomheder. Der vil blive indført støtte- ordninger lige fra uddannelse af unge forskere til ydelse af stipendier til erfarne forskere. — Kroniske og degenerative sygdomme (især kræft og diabetes), hjerte-kar-sygdomme og sjældne syg- domme En af de største udfordringer inden for biomedicinsk forskning er at klarlægge ætiologi og patoge- nese ved sygdomme, der skyldes et samspil mellem flere (cid:229)rsager (f. eks. genetisk, miljøbetinget, livs- stilsbetinget), og hvor sygeligheden er enten høj (f. eks. hjerte-kar-sygdomme, kræft, diabetes) eller lav (f. eks. sjældne sygdomme). Der er et udtalt behov for at forbedre diagnose, behandling, fore- byggelse og kontrol ved hjælp af epidemiologi og moderne teknologi, hvilket kræver en multinatio- nal strategi. M(cid:229)let er at øge kundskaberne med hensyn til de genetiske grundlag, epidemiologi, patogenese og diagnostik, p(cid:229) grundlag af grundforskning og klinisk forskning, og anvende den moderne teknologi til behandling af alvorlige sygdomme, herunder sjældne sygdomme (f. eks. Creutzfeld-Jakobs sygdom) og »negligerede« sygdomme (f. eks. sygdomme, som er fremherskende i de industrialiserede lande eller i udviklingslandene, men som forskerne i industrilandene yder min- dre opmærksomhed). FTU-prioriteter: Betydningen af molekylærbiologiske, genetiske, miljømæssige og livsstilsbetingede faktorer og samspillet mellem disse faktorer for sygdommenes ætiologi, patofysiologi, udvikling og følger. Denne forskning skal føre til nye forebyggelses-, diagnose- og behandlingsmetoder, herunder udvikling af lægemidler til behandling af sjældne sygdomme. Vurdering af nye behandlingsformer, der kræver undersøgelser og forsøg i stor international m(cid:229)lestok og optimal udnyttelse af databaser og registre samt banker for reagenser og materialeprøver. — Forskning i genomer og genetisk betingede sygdomme Form(cid:229)let med denne aktivitet er at identificere geners fysiologiske funktioner og at forbedre forst(cid:229)- elsen af betydningen af sekvensinformation. Den nye viden og teknologi, der bliver resultatet af denne generiske aktivitet, bør fremme udnyttelsen af information om genomer til gavn for sundhe- 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/15 den, landbruget, industrien og miljøet i Europa. Et samarbejde p(cid:229) dette omr(cid:229)de vil støtte udviklin- gen af ekspressionssystemer, der kan lette undersøgelsen af gener af interesse for industrien og landbruget samt udformningen af effektive molekylære og genbaserede præventive og terapeutiske strategier for sygdomme hos mennesker og dyr. Der vil blive udfoldet bestræbelser p(cid:229) at sikre, at kløften mellem diagnostiske og behandlingsmæssige muligheder ikke udvides. FTU-prioriteter: Denne forskning skal vedrøre betydningen af genomets information og tilvejebrin- gelse af øget viden om og indsigt i det genetiske grundlag for sygdomme, herunder kroniske og degenerative sygdomme. Hertil kræves der: strukturundersøgelser; sammenlignende genom- og pro- teomanalyser; udvikling af nye, brugervenlige databehandlingsmetoder til indsamling af, søgning efter og fortolkning af genomiske og funktionelle data; udvikling af ekspressionssystemer, model- organismer og mutante, transgene og hybride organismer under nøje iagtagelse af de etiske princip- per og principperne for biosikkerhed; udvikling og anvendelse af beslægtede metoder inden for bio- kemi, biofysik, statistik og databehandling. — Neurovidenskaber Denne aktivitet skal give ny indsigt i og en bedre forst(cid:229)else af de mekanismer, der styrer det indbyr- des forhold mellem de biologiske og de psykologiske processer med henblik p(cid:229) at fremme nye diag- nostiske (f. eks. billeddannelse) og terapeutiske metoder til behandling af neurologiske og psykiatri- ske lidelser og støtte mulighederne for uddannelse, innovation inden for sundhedsindustrien og dataindustrien. I den forbindelse vil der blive lagt vægt p(cid:229) synergi og informationsudveksling med forskningsprogrammet »Human Frontier«. FTU-prioriteter: Integrering af forskellige discipliner, teknologier og niveauer inden for biologisk organisation p(cid:229) følgende omr(cid:229)der: cellekommunikation, indlærings- og hukommelsesmekanismer- ne; mekanismerne for hjernens udvikling, for forstyrrelser i hjernens funktioner og for reparationen heraf samt de kliniske, epidemiologiske og sociale følger heraf. Hjerneteori, datamatiseret neurovi- denskab, neuroinformatik; menneskets adfærd, kognitiv og funktionel kortlægning af hjernen. integrering af grundforskning og klinisk Integrering af teoretiske og eksperimentelle metoder; forskning i udviklingen af innovative strategier for diagnose, forebyggelse og behandling, baseret p(cid:229) nye gentekniske, cellebiologiske, non-invasive, farmakologiske og psykologiske metoder. — Forskning i folkesundheden og sundhedsvæsenet Forbedring af sundhedssystemerne: Forbedring af de europæiske borgeres sundhed og af effektivite- ten og omkostningseffektiviteten inden for sundhedsfremme og sundhedsplejeteknologier og -for- anstaltninger, forbedring af sundhed og sikkerhed p(cid:229) arbejdspladsen, evaluering af modeller for sundhedspleje, udvikling af det nødvendige belæg for klinisk praksis og sundhedspolitik samt undersøgelse af variationerne i sundhedssituationen i Europa. FTU-prioriteter: Forbedring af epidemiologisk metodologi; indkredsning af nye sundhedsfaktorer (herunder faktorer, der medfører uligheder p(cid:229) sundhedsomr(cid:229)det) og af de ætiologiske sygdomsfak- torer p(cid:229) grundlag af fælles metoder og sammenlignende forskning. De socioøkonomiske og organi- satoriske aspekter ved forebyggelse og sundhedspleje; udsætning for biologiske, kemiske og fysiske faktorer og for fysisk og mentalt stress p(cid:229) arbejdspladsen og i hjemmet. Bekæmpelse af narkotikarelaterede problemer: Forebyggelse af og om fornødent kontrol med sund- hedsproblemer for(cid:229)rsaget af narkotika gennem fastlæggelse af de psykologiske og socioøkonomiske faktorer i forbindelse med stofindtagelse og stofmisbrug, udvikling af en bedre forst(cid:229)else af de langsigtede sundhedsmæssige og sociale konsekvenser af misbrug og udvikling af mere effektive behandlingsstrategier. FTU-prioriteter: Sammenlignende og analytisk forskning i de biologiske og sociale (cid:229)rsager til, i risi- kofaktorerne for og i virkningerne af narkotikaafhængighed og -misbrug; psykologiske og socio- økonomiske aspekter ved narkotikamisbrug; sundhedsvirkningerne p(cid:229) lang sigt af anvendelsen af narkotika; fysisk p(cid:229)visning og profilering af og biologisk kontrol med narkotika. L 64/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 — Forskning vedrørende handicappede Form(cid:229)let med den aktion er at øge handicappedes livskvalitet og uafhængighed. FTU-prioriteter: Forskning, der tager sigte p(cid:229) at forbedre handicappedes sociale og fysiske miljø og gennem virkningsfulde og effektive ydelser fra sundheds- og socialvæsenet. — Undersøgelse af problemer i tilknytning til medicinsk etik og bioetik med respekt for de grundlæg- gende menneskelige værdier M(cid:229)let er at indkredse de etiske, juridiske og sociale spørgsm(cid:229)l, der opst(cid:229)r ikke alene som følge af den medicinske og biologiske forskning, men ogs(cid:229) som følge af den videnskabelige og teknologiske udvikling mere generelt, s(cid:229) vi kan forst(cid:229) og fremme en offentlig diskussion af de spørgsm(cid:229)l, der optager offentligheden, og analysere de etiske aspekter af juridiske og regulerende foranstaltinger. FTU-prioriteter: de etiske aspekter ved forskning i biovidenskaberne og anvendelsen af resultaterne heraf p(cid:229) medicinsk praksis, dyr, levnedsmidler, planter og miljøet (1). — Undersøgelse af de socioøkonomiske aspekter ved biovidenskaber og bioteknologier ud fra et bære- dygtighedsperspektiv (virkningerne for samfund, økonomi og beskæftigelse) Konkurrencedygtighed og bæredygtig udvikling vil tilsammen skabe grundlaget for fremtidens vel- færd og beskæftigelse i EU og s(cid:229)ledes sikre de europæiske borgere en bedre livskvalitet. Disse to m(cid:229)l kan kun forenes, hvis der tages behørigt hensyn til samspillet mellem teknologi, miljø og samfund, og hvis den nye viden løbende integreres i politikken for bæredygtig udvikling. Den socioøkonomiske forskning tjener ogs(cid:229) til at højne kvaliteten i den offentlige debat, som bl. a. har været præget af den store interesse for anvendelsen af moderne bioteknologi og dens videnska- belige grundlag samt behovet for gennemsigtig information. Lovgivning inden for biovidenskaberne (1) De forskningsaktiviteter, der gennemføres som led i dette program, skal være i overensstemmelse med de inter- nationale konventioner og adfærdskodekser, navnlig Helsinki-erklæringen vedtaget af Verdenslægesammenslutnin- gen. Der vil desuden blive taget hensyn til erklæringen fra Det Europæiske R(cid:229)d i Amsterdam og Europa-Parlamentets beslutning om forbud mod kloning af mennesker (EFT C 115 af 14. 4. 1997), Europa-R(cid:229)dets europæiske konven- tion om menneskerettigheder og biomedicin; udtalelserne fra Den R(cid:229)dgivende Gruppe vedrørende Bioteknologiens Etiske Aspekter (1991-1996) og udtalelserne fra Den Europæiske Gruppe vedrørende de Etiske Aspekter ved Videnskab og Ny Teknologi (fra 1998); den universelle erklæring om det humane genom og menneskerettighe- derne (UNESCO af 11. 11. 1997) og resultaterne fra WHO samt EF’s lovgivning p(cid:229) omr(cid:229)det, f. eks. R(cid:229)dets direkti- ver af 26. januar 1965 og af 20. maj 1975 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om farma- ceutiske specialiteter (65/65/EØF og 75/319/EØF) og R(cid:229)dets direktiv af 24. november 1986 om indbyrdes tilnær- melse af medlemsstaternes lovgivning om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige form(cid:229)l (86/609/EØF). Dette program yder ikke støtte til forskning, som ændrer eller som tager sigte p(cid:229) at ændre menneskers genetiske arv ved at ændre kønsceller eller ved at gribe ind p(cid:229) et hvilket som helst stadium i embryonets udvikling, hvorved denne ændring kan gøres arvelig; programmet yder heller ikke støtte til forskning, der tager sigte p(cid:229) at skabe identiske individer gennem kloning, hverken ved deling af embryoner eller ved overførsel af cellekerner. Hvad dyreforsøg ang(cid:229)r, anvendes principperne om erstatning med alternative metoder, mindskelse af antallet af dyr og optimering af forsøgene. Lidelser hos forsøgsdyrene skal undg(cid:229)s eller minimeres, og der tages særligt hen- syn til dyreforsøg, der omfatter de dyrearter, der st(cid:229)r mennesket nærmest. Dette program omfatter kun ændring af dyrs genetiske arv og kloning af dyr, hvis det tjener etisk forsvarlige for- m(cid:229)l, og hvis forskningen gennemføres under hensyntagen til dyrenes velfærd og genetisk diversitet. Deltagerne i Fællesskabets forskningsprojekter skal efterleve den nationale lovgivning og de gældende adfærds- kodekser og indhente godkendelse fra den relevante etiske komite´, inden FTU-aktiviteterne indledes. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/17 har betydning for borgernes tillid og har dermed konsekvenser for den offentlige mening, som p(cid:229) sin side har stor indflydelse p(cid:229) beslutningstagerne. Forskningen skal bidrage til opstilling af strategier og modeller for bæredygtig udvikling og skabe et solidt videnskabeligt grundlag for udformning, gennemførelse og evaluering af relevante politik- ker, der udnytter viden og teknologi fra biovidenskaberne (herunder jobskabelsesmuligheder i bio- industrien). Det drejer sig om at f(cid:229) bedre indsigt i forholdet mellem videnskab og politik, herunder indsigt i meningsdannnelsen om fordelene og farerne ved den teknologiske udvikling, og hvordan disse aspekter udmøntes i lovgivningen. FTU-prioriteter: Teknologivurdering; systematisk information af offentligheden; uddannelse og meningsdannelse inden for biovidenskab og bioteknologi, analyse af de sociale og økonomiske drivkræfter og de nye muligheder i bioindustrien; udvikling af indikatorer og videnbaser, der kan anvendes ved beslutningstagning og lovgivning; analyse af de sociale og økonomiske aspekter ved forholdet mellem biovidenskaber og -teknologi og politikken p(cid:229) omr(cid:229)der som f. eks. industri, land- brug, fiskeri, levnedsmidler, miljø, bæredygtig udvikling og folkesundhed. c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR M(cid:229)l At udvide adgangen til det europæiske forskningsnet p(cid:229) fællesskabsplan og sikre, at det udnyttes opti- malt, og forbedre sammenhængen heri. At lette og fremme det tværnationale samarbejde om en rationel og omkostningseffektiv udvikling af FTU-infrastrukturer som svar p(cid:229) nye behov. Med henblik p(cid:229) at øge den europæiske nytte og optimere indsatsen skal Fællesskabets støtte rettes mod: Tværnational samordning, integreret forvaltning af de eksisterende infrastrukturer, de særlige aspekter ved driften af disse infrastrukturer, adgangen hertil og forbedring heraf; samordning og sup- plering af nationale eller multinationale initiativer til at udvikle de infrastrukturer, der behøves p(cid:229) europæisk plan; sammenkobling i netværk af forskere og brugere gennem forskningsprojekter og uddannelsesaktiviteter koncentreret om egnede infrastrukturer, eller sammenslutning af flere partnere, som tilsammen fungerer som e´n tjenesteyder; forbedring af kompatibiliteten mellem forskellige syste- mer med henblik p(cid:229) hurtig og effektiv integrering af strukturer og ressourcer. Infrastrukturtyper — Biologiske data og samlinger af biologiske materialer. Databaser, informationstjenester og ekspert- net p(cid:229) det biologiske omr(cid:229)de; store anlæg til undersøgelse af biologiske strukturer; samlinger af genetisk materiale og levende og ikke-levende prøver; opdræt af dyr, der kan bruges som modeller for humane sygdomme. — Strukturer for klinisk forskning, herunder præklinisk forskning, identifikation af undersøgelser og kliniske forsøg, der bør gennemføres p(cid:229) EU-plan. — Infrastrukturer til forskning i akvakultur og fiskeri. L 64/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 BILAG III SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FTU-aktioner, som er omhandlet i bilag II og IV til femte rammeprogram. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammet anvendelse: 1. Ledsageforanstaltninger Ledsageforanstaltningerne best(cid:229)r navnlig i: — undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter — udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller videnskabelige og tekniske sammenkomster — brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik p(cid:229) at foretage den undersøgelse af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammepro- gram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte FTU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse — formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel, tilskyndelse til finansiering af innovation og bistand til beskyt- telse af intellektuel ejendomsret — uddannelse i forbindelse med FTU, der er relevant for særprogrammet, bortset fra Marie Curie-sti- pendierne — støtte til programmer for oplysning og hjælp til fordel for forskningsaktører, herunder SMV — brug af ekstern ekspertviden til indførelse af og adgang til tjenester og net med henblik p(cid:229) infor- mation om, bistand til eller fremme af forskning og innovation. 2. Koordineringsbestemmelser Kommissionen sørger — inden for programmet — for, at de indirekte FTU-aktioner indbyrdes supple- rer hinanden, navnling ved at gruppere dem omkring en fælles m(cid:229)lsætning og ved at undg(cid:229) dobbelt- arbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FTU-aktioner. Der sørges ogs(cid:229) s(cid:229) vidt muligt for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under: — andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram — programmerne for forskning og uddannelse til gennemførelse af R(cid:229)dets afgørelse 1999/64/Euratom af 22. december 1998 om femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (1) — andre europæiske forskningsrammer, herunder Eureka og Cost — andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen. (1) EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 34. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 64/19 Samordningen best(cid:229)r i: i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig fører til: — udveksling af oplysninger — udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gen- nemførelse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse og for- midling ii) omfordeling af forslag til indirekte FTU-aktioner mellem særprogrammer eller mellem et særpro- gram og et program for forskning og uddannelse


title: Odločba Komisije z dne 25. januarja 1999 o postopkih potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi z montažnimi navadnimi/lahkimi/avtoklavnimi proizvodi iz celičastega betona (notificirana pod dokumentno številko K(1999) 118)Besedilo velja za EGP.

eurovoc_concepts:
Community certification
concrete
prefabrication
producer's liability
production control
quality label

text: 228 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 31999D0094 3. 2. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 29/55 ODLOČBA KOMISIJE z dne 25. januarja 1999 o postopkih potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi z montažnimi navadnimi/lahkimi/avtoklavnimi proizvodi iz celičastega betona (notificirana pod dokumentno številko K(1999) 118) (Besedilo velja za EGP) (1999/94/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ker postopek iz točke (a) člena 13(3)(a) ustreza sistemom brez stalnega nadzora, ki so opredeljeni v prvi možnosti ter v drugi in tretji možnosti točke (ii) oddelka 2 Priloge III, in ker postopek iz točke (b) člena 13(3) ustreza sistemom stalnega nadzora, ki so opredeljeni v točki (i) oddelka 2 Priloge III in v prvi možnosti točke (ii) oddelka 2 Priloge III; Sveta upoštevanju Direktive ob dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode (1), kakor je bila spremenjena z Direktivo 93/68/EGS (2), in zlasti člena 13(4) Direktive, 89/106/EGS z ker so ukrepi, predvideni s to odločbo, v skladu z mnenjem Stal- nega odbora za gradbeništvo, ker mora Komisija po členu 13(3) Direktive 89/106/EGS med dvema postopkoma za potrjevanje skladnosti proizvoda izbrati „najmanj zahtevni postopek, ki izpolnjuje zahteve po varnosti“; ker to pomeni, da je nujno odločiti, ali je za dani proizvod ali dru- žino proizvodov obstoj sistema za nadzor proizvodnje v tovarni po proizvajalčevi obveznosti potreben in zadosten pogoj za potr- ditev skladnosti ali pa je, iz razlogov, povezanih z izpolnjevanjem meril iz člena 13(4), treba vključiti certifikacijski organ; SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 ker člen 13(4) zahteva, da je tako opredeljeni postopek naveden v mandatih in v tehničnih specifikacijah, je torej zaželeno, da se opredeli pojem proizvodov ali družine proizvodov, kakor se uporabljajo v mandatih in tehničnih specifikacijah; Skladnost proizvodov in družine proizvodov, ki so navedeni v Prilogi I, se potrjuje po postopku, po katerem je za sistem nadzora tovarniške proizvodnje, ki zagotavlja, da je proizvod skladen z ustreznimi tehničnimi specifikacijami, odgovoren izključno proizvajalec. ker sta postopka, predpisana v členu 13(3), podrobno opisana v Prilogi III k Direktivi 89/106/EGS, je torej nujno jasno opredeliti metode za izvajanje teh dveh postopkov za vsak proizvod ali dru- žino proizvodov skladno s Prilogo III, ki daje prednost določenim sistemom; (1) UL L 40, 11. 2. 1989, str. 12. (2) UL L 220, 30. 8. 1993, str. 1. Člen 2 Skladnost proizvodov, ki so navedeni v Prilogi II, se potrjuje po postopku, po katerem je poleg sistema kontrole tovarniške proizvodnje, ki ga izvaja proizvajalec, v oceno in nadzor kontrole proizvodnje ali samega proizvoda vključen tudi certifikacijski organ. 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 229 Postopek za potrjevanje skladnosti, kakršnega določa Priloga III, bo naveden v mandatih za smernice za evropska tehnična soglasja. Člen 3 Ta odločba je naslovljena na države članice. V Bruslju, 25. januarja 1999 Člen 4 Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije 230 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 PRILOGA I Montažni navadni/lahki/avtoklavni proizvodi iz celičastega betona (1): — Za vgradnjo v lahke nosilne konstrukcije (2) ali nenosilne konstrukcije (posebno pri razmejitvenih ograjah, prik- ljučnih dozah za telekomunikacije, priključnih odprtinah za instalacije, nenosilnih stenskih elementih in fasad- nih elementih). (1) (2) Brez cevi in tankov. Lahka konstrukcijska uporaba se nanaša na uporabe, ki naj ob odpovedi ne bi sprožile zrušitev ogrodja ali dela ogrodja, nedo- pustne deformacije ali poškodbe ljudi (to mora opredeliti država članica). 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 231 PRILOGA II Montažni navadni/lahki/avtoklavni proizvodi iz celičastega betona: — Za vgradnjo v nosilne konstrukcije (zlasti za prednapete talne elemente, stebre in drogove votlega prereza (1), pilote za temeljenje, krajnike za roloje, rebraste nosilne elemente, elemente ležišč in stikov temelj/steber/nosilec, rebraste talne plošče, linearne konstrukcijske elemente (nosilci in stebri), nosilne stenske elemente, elemente pod- pornih zidov, strešne elemente, silose (2), stopnice, krovne elemente za mostove in revizijske instalacijske odprtine). (1) (2) Brez stebrov za razsvetljavo na avtocestah. Brez hranjenja tekočin. 232 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 PRILOGA III DRUŽINA PROIZVODOV MONTAŽNI NAVADNI/LAHKI/AVTOKLAVNI PROIZVODI IZ CELIČASTEGA BETONA (1/1) 1. Sistemi potrjevanja skladnosti Za proizvod(-e) in njegovo (njihovo) predvideno(-e) uporabo(-e), navedeno(-ih) spodaj, mora CEN/Cenelec ime- novati naslednji(-e) sistem(-e) preverjanja skladnosti v ustreznem(-ih) usklajenem(-ih) standardu(-ih): Proizvod(-i) Predvidena(-e) uporaba(-e) Raven(-ni) ali razred(-i) Sistem(-i) potrjevanja skladnosti Montažni navadni/lahki/avtoklavni proizvodi iz celičastega betona Za vgradnjo v nosilne konstruk- cijske Za vgradnjo v nenosilne kon- strukcije ali lahke konstrukci- je (1) — — 2 + 4 (1) Lahka konstrukcijska uporaba se nanaša na uporabe, ki naj ob odpovedi ne bi sprožile zrušitve ogrodja ali dela ogrodja, nedo- pustne deformacije ali poškodbe ljudi (to mora opredeliti država članica). Sistem 2 +: Glej Direktivo 89/106/EGS, Priloga III(2)(ii), prva možnost, vključno s certificiranjem nadzora nad tovarniško pro- izvodnjo s strani certifikacijskega organa, in sicer na podlagi prvotne inšpekcije tovarne in nadzora tovarniške pro- izvodnje, pa tudi na podlagi stalnega nadzora, ocene in potrjevanja nadzora tovarniške proizvodnje. Sistem 4: Glej Direktivo 89/106/EGS, Priloga III(2)(ii), tretja možnost. Specifikacija za sistem mora biti taka, da se lahko izvaja, četudi obnašanja za neko lastnost ni treba opredeliti, ker v vsaj eni državi članici sploh ni pravne zahteve za tako lastnost (glej člen 2(1) Direktive 89/106/EGS in, kjer je to ustrezno, točko 1. 2. 3 razlagalnih dokumentov). V teh primerih se proizvajalcu ne sme naložiti preverjanje take lastnosti, če se ne želi izreči o tovrstnem obnašanju proizvoda


title: Решение на Комисията от 25 януари 1999 година относно процедурата за удостоверяване на съответствието на строителни продукти съгласно член 20, параграф 2 от Директива 89/106/ЕИО на Съвета във връзка с предварително изготвени стълбищни комплекти (нотифицирано под номер С(1999) 113)Текст от значение за ЕИП.

eurovoc_concepts:
Community certification
EU trade mark
building materials
prefabrication
producer's liability
product safety
production control
quality label
resistance of materials
technical specification

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: 22 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 26 31999D0089 3. 2. 1999 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 29/34 РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА от 25 януари 1999 година относно процедурата за удостоверяване на съответствието на строителни продукти съгласно член 20, параграф 2 от Директива 89/106/ЕИО на Съвета във връзка с предварително изготвени стълбищни комплекти (нотифицирано под номер С(1999) 113) (текст от значение за ЕИП) (1999/89/EО) без постоянен надзор, и втората и третата възможности, посочени в раздел 2, приложение III, ii), а процедурата, посочена в буква б) от член 13, параграф 3, отговаря на системите, посочени в точка i) от раздел 2, приложение III, и в първата възможност, с постоянен надзор, от раздел 2, приложение III, точка ii); като има предвид, че мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по строителство, ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: Член 1 Съответствието на продуктите, посочени в приложение I, се удостоверява чрез процедура, при която освен система за фабричен производствен контрол, управлявана от производителя, в оценката и надзора на производствения контрол или на самия продукт се включва и одобрен орган по сертифициране. Член 2 за Процедурата съгласно приложение II се посочва в мандатите за насоките за Европейското техническо одобрение. удостоверяване на съответствие Адресати на настоящото решение са държавите-членки. Член 3 Съставено в Брюксел на 25 януари 1999 година. За Комисията Martin BANGEMANN Член на Комисията КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Директива 89/106/ЕИО на Съвета от 21 декем- ври 1988 г. относно сближаването на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки по отно- шение на строителните продукти (1), изменена с Директива 93/68/ЕИО (2), и по-специално член 13, параграф 4 от нея, като има предвид, че е необходимо Комисията да избере между двете процедури съгласно член 13, параграф 3 от Директива 89/106/ЕИО за удостоверяване съответствието на даден продукт, „най-малко обременителната процедура съвместима с изисква- нията за безопасност“; като има предвид, че това означава, че е необходимо да се реши дали за даден продукт или група продукти съществуването на система за фабричен производствен контрол, осъществяван от производителя, е необходимо и достатъчно усло- вие за удостоверяване на съответствие, или дали по причини свър- зани със съобразяването с критериите, посочени в член 13, параг- раф 4, е необходима намесата на одобрен орган по сертифициране; като има предвид, че член 13, параграф 4 изисква така определе- ната процедура да бъде посочена в мандатите и в техническите спе- цификации; като има предвид, че следователно понятието про- дукти или група продукти е желателно да се дефинира така, както се употребява в мандатите или в техническите спецификации; като има предвид, че двете процедури предвидени в член 13, параграф 3 са описани в подробности в приложение III към Дирек- тива 89/106/ЕИО; като има предвид, че следователно е необхо- димо да се уточнят ясно методите, чрез които двете процедури трябва да се прилагат, съгласно приложение III за всеки отделен продукт или група продукти, поради това че приложение III дава предпочитание на определени системи; като има предвид, че процедурата, посочена в член 13, параграф 3, буква а), отговаря на системите, посочени в първата възможност, (1) ОВ L 40, 11. 2. 1989 г. , стр. 12. (2) ОВ L 220, 30. 8. 1993 г. , стр. 1. 13/т. 26 BG Официален вестник на Европейския съюз 23 ПРИЛОЖЕНИЕ I Предварително изготвени стълбищни комплекти (цели стълбища, пуснати на пазара като комплект, включващ стъпала и други компоненти) (1) — за употреба в жилища и други сгради. (1) С изключение на стълбища от монолитен бетон и стомана. Традиционните сглобяеми стълбища, произведени от твърд дървен материал за приложение в отделни сгради, също не са предмет на настоящото решение. 24 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 26 ПРИЛОЖЕНИЕ II УДОСТОВЕРЯВАНЕ НА СЪОТВЕТСТВИЕ Забележка: За комплекти с повече от едно предназначение, специфицирани в следните групи продукти, задълженията на упълномощения орган, произтичащи от съответните системи за удостоверяване на съответствие, са кумулативни. ПРЕДВАРИТЕЛНО ИЗГОТВЕНИ СТЪЛБИЩНИ КОМПЛЕКТИ (1/2) ГРУПА ПРОДУКТИ 1. Системи за удостоверяване на съответствие За изброените по-долу продукти и тяхното предназначение се отправя молба към Европейската организация за техническо одобрение (ЕОТО) за уточняване на следните системи за удостоверяване на съответствие в съответното указание за Европейско техническо одобрение: Продукт/и Предназначение/я Ниво/а или клас/ове Система/и за удостоверя- ване на съот- ветствие Предварително изготвени стълбищни ком- плекти За жилища и други сгради — 2+ Система 2+: Виж Директива 89/106/ЕИО, приложение III, раздел 2, ii), първа възможност, включително сертификация на фабричния производствен контрол от упълномощен орган въз основа на начална инспекция на фабриката и на фабричния производствен контрол, както и на постоянен надзор, оценка и одобрение на фабричния производствен контрол. Спецификацията за системата трябва да бъде такава, че да може да се прилага, дори когато не е необходимо да се определят експлоатационните качества при дадена характеристика, поради липсата на законово изискване за такава характеристика в поне една държава-членка (виж член 2. 1 от Директива 89/106/ЕИО, при необходимост клауза 1. 2. 3. от тълкувателните документи). В тези случаи от производителя не трябва да се изисква задължително да потвърди такава характеристика, ако той не желае да декларира експлоатационните качества на продукта в това отношение. 13/т. 26 BG Официален вестник на Европейския съюз 25 ГРУПА ПРОДУКТИ ПРЕДВАРИТЕЛНО ИЗГОТВЕНИ СТЪЛБИЩНИ КОМПЛЕКТИ (2/2) 1. Системи за удостоверяване на съответствие За изредените по-долу продукти и тяхното предназначение се отправя молба към Европейската организация за техническо одобрение (ЕОТО) за уточняване на следните системи за удостоверяване на съответствие в съответното указание за Европейско техническо одобрение: Продукт/и Предназначение/я Ниво/а или клас/ове Система/и за удостове- ряване на съответствие Предварително стълбищни комплекти изготвени За приложения, обект на разпо- редби за огнеустойчивост А (1), В (1), С (1) А (2), В (2), С (2) A (3), D, E, F 1 3 4 Система 1: Виж Директива 89/106/ЕИО, приложение III, раздел 2, i), безконтролно изпитване (одит) на проби. Система 3: Виж Директива 89/106/ЕИО, приложение III раздел 2, ii), втора възможност. Система 4: Виж Директива 89/106/ЕИО, приложение III раздел 2, ii), трета възможност. (1) Материали, при които огнеустойчивостта е чувствителна на изменения по време на производството (по принцип тези, подло- жени на химическа модификация, напр. забавители на пожара или когато изменения в състава може да доведат до изменения в огнеустойчивостта). (2) Материали, при които огнеустойчивостта не е чувствителна на изменения по време на производството. (3) Материали от клас А, които съгласно Решение 96/603/ЕО не изискват изпитване за огнеустойчивост. експлоатационните качества при дадена характеристика, Спецификацията за системата трябва да бъде такава, че да може да се прилага, дори когато не е необходимо да се определят тъй като най-малко в една от държавите-членки ще се окаже, че няма законово изискване за такава характеристика (виж член 2. 1 от Директива 89/106/ЕИО и при необходимост клауза 1. 2. 3. от тълкувателните документи). В тези случаи от производителя не трябва да се изисква задължително да потвърди такава характеристика, ако той не желае да декларира експлоатационните качества на продукта в това отношение


title: Verordnung (EG) Nr. 167/1999 der Kommission vom 25. Januar 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 19/2 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 26. 1. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 167/1999 DER KOMMISSION vom 25. Januar 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 26. Januar 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 25. Januar 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. 26. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 19/3 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 25. Januar 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 600 999 052 204 999 052 204 464 624 999 052 600 999 052 060 400 404 720 728 999 052 064 400 624 720 999 90,9 48,8 151,0 96,9 106,9 106,9 68,8 68,8 138,1 202,8 122,8 154,6 35,7 41,3 42,5 31,7 39,4 38,1 34,1 63,2 48,6 58,5 47,3 74,1 75,3 63,8 52,6 77,6 65,1 64,8 37,2 71,8 71,8 81,1 97,6 70,7 148,4 62,3 80,8 54,0 40,2 77,1 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“


title: A Bizottság 169/1999/EK rendelete (1999. január 25.) egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
cereal flour
chemical compound
classification
customs regulations

text: 02/9. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 145 31999R0169 L 19/6 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 1. 26. A BIZOTTSÁG 169/1999/EK RENDELETE (1999. január 25. ) egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 2248/98/EK bizottsági rendelettel (1) módosított, a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK taná- csi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikkére, mivel az említett rendelethez mellékelt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az e rendelet mel- lékletében említett árucikkek besorolására vonatkozóan intézke- déseket kell elfogadni; mivel a 2658/87/EK rendelet megállapította a Kombinált Nómen- klatúra általános értelmezési szabályait, és ezeket a szabályokat minden egyéb olyan nómenklatúrára is alkalmazni kell, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, illetve azt további albontással egészíti ki, továbbá amelyet különös közösségi rendelkezések határoznak meg az árukereskedelemmel kapcsolatos tarifális és egyéb intézkedések alkalmazása céljából; mivel az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében szereplő táblázat 1. oszlopában megnevezett áru- cikkeket, a 3. oszlopban feltüntetett indoklásnak megfelelően, a 2. oszlopban feltüntetett KN-kódok szerint kell besorolni; mivel elfogadott, hogy a tagállamok vámhatóságai által a Kombi- nált Nómenklatúrába tartozó árucikkek besorolása tekintetében közzétett és az e rendelettel megállapított jogoknak meg nem felelő kötelező érvényű tarifális felvilágosításokra a legutóbb a 82/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (4) 12. cikke (6) bekezdésének ren- delkezései értelmében a jogosult még három hónapig hivatkoz- hasson; mivel az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Vámkódexbizottság vám- és statisztikai nómenklatúrával fog- lalkozó részlegének a véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában megnevezett áruk Kombinált Nómenklatúrán belüli besorolása ezentúl az említett táblázat 2. oszlopában feltüntetett megfelelő KN-kódok szerint történik. 2. cikk A tagállamok vámhatóságai által közzétett és az e rendelettel megállapított jogoknak meg nem felelő kötelező érvényű tarifális (6) felvilágosításokra a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke bekezdésének rendelkezései értelmében még három hónapig lehet hivatkozni. 3. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 21. napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. január 25-én. a Bizottság részéről Mario MONTI a Bizottság tagja (1) HL L 282. , 1998. 10. 20. , 55. o. (2) HL L 256. , 1987. 9. 7. , 1. o. (3) HL L 17. , 1997. 1. 21. , 1. o. (4) HL L 302. , 1992. 10. 19. , 1. o. 146 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/9. kötet MELLÉKLET KN-kód szerinti besorolás (2) 1101 00 90 Árumegnevezés (1) 1. Lisztkeverék rozskenyér készítéséhez, az alábbi összetétellel (tömegszázalékban): – – – rozsliszt: 50,0 búzaliszt: 48,6 búzaglutén: 1,4 2. Lisztkeverék vegyes gabonaféléből álló kenyér készítéséhez, az alábbi összetétellel (tömegszázalékban): 1101 00 15 – – – – – közönséges búzaliszt: 78,5 rozsliszt: 7,0 zabliszt: 4,0 rizsliszt: 4,0 árpaliszt: 2,0 – őrölt csíra: 1,0 – búzaglutén: 3,5 3. Liszt, kenyér készítéséhez, az alábbi összetétellel (tömegszá- zalékban): 1101 00 15 – – közönséges búzaliszt: 99,85 só: 0,15 valamint nagyon kis mennyiségű amiláz és antioxidáns (E300) 4. Lisztalapú készítmény tanyasi kenyér készítéséhez, az alábbi összetétellel (tömegszázalékban): 1901 20 00 – – – – közönséges búzaliszt: 88 rozsliszt: 10 kovász: 1 sütőélesztő, emulgeálószer: 1 valamint nagyon kis mennyiségű amiláz és antioxidáns (E300) 5. 550 mg-os tabletta, amely 200 mg kalcium-aszkorbátot (a C-vitamin sója) és kötőanyagként 342 mg dikalcium- foszfátot, mikrokristályos cellulózt, keresztkötésű nátrium- karboxi-metilcellulózt és sztearinsavat, valamint az össze- tapadás megakadályozására 8 mg magnézium-sztearátot tartalmaz. 6a. Ezüstalapú paszta (magas koncentrációjú) 3207 30 00 – Ezüst: 72,0 % – Kadmiumvegyület: 8,9 % – Ólomvegyület: 8,9 % 6b. Ezüstalapú paszta (közepes koncentrációjú) – Ezüst: 45,0 % – Kadmiumvegyület: 3,5 % – Ólomvegyület: 3,5 % A termékeket elektronikus áramköröknek zománccal bevont acéllemezre hőkezelés útján történő felvitelére használják. Indoklás (3) A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értel- mezési szabályának rendelkezései, valamint a 1101 00 és a 1101 00 90 KN-kód megfogalmazása határozza meg. A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. , 3b. és 6. általános értelmezési szabályának rendelkezései, valamint a 1101 00 és a 1101 00 15 KN-kód megfogalmazása határozzák meg. A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értel- mezési szabályának rendelkezései, valamint a 1101 00 és a 1101 00 15 KN-kód megfogalmazása határozzák meg. A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értel- mezési szabályának rendelkezései, valamint a 1901 és a 1901 20 00 KN-kód megfogalmazása határozzák meg. A sütőélesztő és a kovász hozzáadása révén a termék a 1905 vámtarifaszám alá tartozó pékáru készítéséhez szükséges keverék jellemzőivel rendelkezik, és ezért nem sorolható a 11. árucso- portba az e csoporthoz fűzött 1. b) megjegyzés értelmében. 2106 90 92 A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értel- mezési szabályának rendelkezései, valamint a 2106, a 2106 90 és a 2106 90 92 KN-kód megfogalmazása határozzák meg. A termék nem sorolható a 2936 vámtarifaszám alá az adaléka- nyagok jelenléte miatt, amelyekre nem vonatkozik a 29. árucso- porthoz fűzött 1. f) és g) megjegyzés, sem a Harmonizált Rend- szer 2936 vámtarifaszámához fűzött magyarázó megjegyzések d) pontjának utolsó bekezdése. A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értel- mezési szabályának rendelkezései, a 71. árucsoporthoz fűzött 3. c) megjegyzés, valamint a 3207 és a 3207 30 00 KN-kód megfo- galmazása határozzák meg. Lásd a Harmonizált Rendszer 7106 vámtarifaszámához fűzött magyarázó megjegyzéseket is. 02/9. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 147 Árumegnevezés (1) 7. Fénymásoló gépeknél előhívóként használt porított festék, mágneses tulajdonságokkal. KN-kód szerinti besorolás (2) 3707 90 30 Összetétele: – – Sztirol és butil-akrilát kopolimer: 40 % Polipropilén: 3 % – Magnetit: 56 % – Szilícium-dioxid: < 1 % 8. Tejfehér porok montmorillonitból, 30 % hozzáadott sztea- rilaminnal. 3824 90 95 Ezek az organofiltermészetű porok szerves oldószerekkel vegyíthetők, és 600 °C hőmérsékletre hevítve 35 % tömeg- veszteség tapasztalható az esetükben. Indoklás (3) A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értel- mezési szabályának rendelkezései, valamint a 3707, a 3707 90 és a 3707 90 30 KN-kód megfogalmazása határozzák meg. Lásd a Harmonizált Rendszer 3215 számához fűzött magyarázó megjegyzések a) pontját és a 3707 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzés 2. pontját. A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésének 1. és 6. általános szabályában foglalt rendelkezések, valamint a 3824, a 3824 90 és a 3824 90 95 KN-kód megfogalmazása határozzák meg. Ez a termék nem tekinthető aktiváltnak a 3802 vámtarifaszám értelmében. Lásd a Harmonizált Rendszer 3824 vámtarifaszámához fűzött magyarázó megjegyzések 40. pontját