title: Resolução sobre os serviços postais europeus

eurovoc_concepts:
liberalisation of the market
postal service

text: C 104/134 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 4. 1999 Quinta-feira, 14 de Janeiro de 1999 12. Servi(cid:231)os postais europeus B4-0025, 0039 e 0040/99 Resolu(cid:231)a(cid:152)o sobre os servi(cid:231)os postais europeus O Parlamento Europeu, › Tendo em conta a Directiva 97/67/CE do Parlamento Europeu e do Conselho relativa a‘s regras comuns para o desenvolvimento do mercado interno dos servi(cid:231)os postais comunita·rios e a‘ melhoria da qualidade do servi(cid:231)o (1), A. Considerando a importa(cid:136)ncia econo·mica e social dos servi(cid:231)os postais na Unia(cid:152)o Europeia, B. Considerando a necessidade da implementa(cid:231)a(cid:152)o e salvaguarda de um servi(cid:231)o postal universal de elevada qualidade, em conformidade com os objectivos-chave da Directiva 97/67/CE e com a resolu(cid:231)a(cid:152)o do Conselho de 7 de Fevereiro de 1994, C. Considerando o disposto no artigo 7o da Directiva 97/67/CE, nos termos do qual a Comissa(cid:152)o apresentara· propostas para a liberaliza(cid:231)a(cid:152)o gradual e controlada do mercado dos servi(cid:231)os postais ate· ao final do ano de 1998, D. Recordando a posi(cid:231)a(cid:152)o repetidamente manifestada pelo Parlamento quanto a‘ necessidade de um servi(cid:231)o universal de elevada qualidade e a‘ implementa(cid:231)a(cid:152)o de uma liberaliza(cid:231)a(cid:152)o gradual e controlada dos servi(cid:231)os postais, tal como afirmado por u·ltimo na pergunta E-3024/98 a‘ Comissa(cid:152)o, de 21 de Setembro de 1998, E. Considerando a resposta da Comissa(cid:152)o a‘ pergunta E-3024/98, de 6 de Novembro de 1998, na qual se afirma que a Comissa(cid:152)o estara· em condi(cid:231)o(cid:152)es de enviar ao Parlamento uma nova proposta sobre uma ulterior liberaliza(cid:231)a(cid:152)o gradual e controlada do mercado dos servi(cid:231)os postais em finais de 1998, F. Considerando que, ate· a‘ data, essa proposta na(cid:152)o foi apresentada, G. Considerando que a Directiva 97/67/CE ainda na(cid:152)o foi transposta para a legisla(cid:231)a(cid:152)o nacional de muitos Estados-membros e que os aspectos econo·micos do servi(cid:231)o universal nos servi(cid:231)os postais ainda na(cid:152)o podem ser correctamente apreciados e avaliados, H. Considerando que a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o submeteu a‘ aprecia(cid:231)a(cid:152)o do Parlamento diversos estudos de viabilidade sobre o impacto da liberaliza(cid:231)a(cid:152)o de certos servi(cid:231)os postais, 1. Entende que, uma vez que na(cid:152)o foi apresentada qualquer nova proposta relativa a‘ liberaliza(cid:231)a(cid:152)o gradual e controlada do mercado dos servi(cid:231)os postais, os prazos fixados nos artigos 7o e 27o da Directiva 97/67/CE ja· na(cid:152)o sa(cid:152)o aplica·veis; 2. Salienta que a avalia(cid:231)a(cid:152)o feita pelo Parlamento sobre a liberaliza(cid:231)a(cid:152)o dos servi(cid:231)os postais devera· basear-se nos estudos de viabilidade da Comissa(cid:152)o, mas tambe·m em consultas aos fornecedores de servi(cid:231)os universais dos Estados-membros, logo que estes sejam conhecidos; Solicita a‘ Comissa(cid:152)o que envie ao Parlamento os referidos estudos, bem como quaisquer outras 3. informa(cid:231)o(cid:152)es consideradas necessa·rias; 4. Salienta que quaisquer novas avalia(cid:231)o(cid:152)es devera(cid:152)o ter em considera(cid:231)a(cid:152)o o equil(cid:14)·brio econo·mico e financeiro a longo prazo dos fornecedores de servi(cid:231)os universais, bem como as conseque(cid:136)ncias para o emprego nos operadores postais europeus; Encarrega o seu Presidente de transmitir a presente resolu(cid:231)a(cid:152)o ao Conselho, a‘ Comissa(cid:152)o, ao Comite· 5. Econo·mico e Social, ao Comite· das Regio(cid:152)es e aos governos e parlamentos dos Estados-membros. (1) JO L 15 de 21. 1. 1998, p. 14


title: WRITTEN QUESTION No. 4078/98 by James NICHOLSON to the Commission. Publication 'The Raspberry Ice Cream War'

eurovoc_concepts:
EU publication
United Kingdom
distribution cost
production cost

formats: html pdf print

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/129 (1999/C 297/177) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4073/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Komission Agenda 2000 koskevat tutkimukset Salzburger Nachrichten -sanomalehteä varten Itävaltalaisessa Salzburger Nachrichten -sanomalehdessä ilmestyy säännöllisesti Agenda 2000 koskevia sarjoja ja kertomuksia. Lehti mainitsee 26. 11. 1998 ilmestyneessä numerossaan, että Agenda 2000 koskevat tutkimukset ovat komission tukemia. Tämä herättää seuraavat kysymykset:. Kuka komission henkilöstön jäsen tai mikä osasto vastaa suhdetoiminnasta/yhteyksistä tiedotusvälinei- siin?. Onko tutkimukselle annettu myös taloudellista tukea? Jos vastaus on myönteinen, kuinka paljon? Jos vastaus on kielteinen, mitä ”tuella” tarkoitetaan?. Miten valitaan Salzburger Nachrichten -sanomalehden toimitukselle annettavat aiheet ja tiedot?. Toimitettiinko Salzburger Nachrichten -sanomalehdelle rajoittamattomat tiedot käsiteltävänä olevasta aiheesta?. Olivatko nämä tiedot myös muiden tiedotusvälineiden saatavilla?. Kuka vastaa ”tukikelpoisten” tiedotusvälineiden valinnasta?. Mihin komissio pyrkii tällä tuella?. Onko komissio antanut aikaisemmin tukea Salzburger Nachrichten -sanomalehdelle tai muille itävalta- itälaajentuminen, laisille sanomalehdille? Jos vastaus on myönteinen, mitä aihetta tuki koski (euro, Agenda 2000 jne. ) ja millaisista määristä oli kysymys? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Lehdistöpalvelun lisäksi suhteista viestimiin vastaa tiedotuksen, viestinnän, kulttuurin ja audiovisuaalialan pääosasto. Vuonna 1998 komission Itävallassa oleva edustusto tuki Salzburger Nachrichten -lehteä kahdesti, keväällä 7 267 eurolla (sis. verot) euroa käsittelevän liitteen tuottamisessa ja kesällä 10 832 eurolla (sis. verot) julkaisemalla hallitusten välistä konferenssia koskevan ilmoituksen. Salzburger Nachrichten valikoi itse aineistonsa komission toimittamista tiedoista, ja aihehan oli tuolloin ensisijainen komission tiedotustoiminnassa. Lehti sai käyttää sille toimitettuja tietoja rajoituksitta. Sama aineisto on muidenkin viestinten käytettävissä. Viestinten valinnasta on ensisijaisesti vastuussa komission Itävallan-edustuston päällikkö, joka on Brysselissä olevan tiedotuksen pääosaston alainen. Tämän toiminnan tarkoituksena on tiedottaa itävaltalaisille yhteisöstä. Muut sanomalehdet ovat saaneet taloudellisia avustuksia periaatteessa samoihin tarkoituksiin yhteensä 40 320 euroa. (1999/C 297/178) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4078/98 esittäjä(t): James Nicholson (PPE) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: ”Vadelmajäätelösota” -julkaisu Voiko komissio ilmoittaa, mitä se aikoo tehdä ”Vadelmajäätelösota” -nimiselle julkaisulleen, jonka englan- ninkielistä painosta säilytetään Oxfordshiressä, Englannissa sijaitsevassa varastossa, ja voiko komissio ilmoittaa seuraavien toimien kustannukset: (a) julkaisun kääntäminen ja painaminen englannin kielellä, (b) englanninkielisten kopioiden toimittaminen Englantiin ja (c) painoksen säilyttäminen Oxfordshiressä sijaitse- vassa varastossa?


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
enlargement of the Union
information network
trans-European network
transport network

text: 6. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 93/29 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta” (1999/C 93/05) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta KOM(1998) 172 lopull. – 98/0101 SYN (1), ottaa huomioon neuvoston 19. toukokuuta 1998 perustamissopimuksen 129 d artiklan ja 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n ”Euroopan laajuiset verkot – Liikenne – Tietoyhteiskunta” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 3:n marraskuun 27. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 217/98 rev. , jonka esittelijät olivat Anders Gustâv ja Ramo´n Luis Valca´rcel Siso, hyväksyi 13. –14. tammikuuta 1999 pitämässään 27. täysistunnossa (tammikuun 14. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. Euroopan laajuisten verkkojen kehittäminen kuuluu unionin ensisijaisiin tavoitteisiin. Tämä todettiin Maastrichtin sopimuksessa sekä vuonna 1993 julkais- tussa komission valkoisessa kirjassa, jonka mukaan Euroopan laajuiset verkot kuuluvat niihin keskeisiin välineisiin, joiden avulla voidaan edistää kasvua, kilpai- lukykyä ja työllisyyttä. Verkkojen merkitystä koroste- taan myös Agenda 2000 -asiakirjassa. Tähänastisen kokemuksen perusteella asetusta on ai- heellista parantaa monessa suhteessa. Komissio ehdot- taakin, että asetukseen tehdään tiettyjä muutoksia. 1. 6. Voimassa olevan asetuksen mukaan neuvoston on ennen vuoden 1999 päättymistä päätettävä, jatketaan- ko jo aloitettua toimintaa kyseisen vuoden jälkeen ja millaisin edellytyksin näin voidaan tehdä. Lainsäädäntö- menettely kestää kauan, ja muun muassa juuri tämän vuoksi ehdotus esitetään jo tässä vaiheessa. 1. 2. Euroopan laajuisia verkkoja kehitetään edelleen. Näin edistetään kestävää kehitystä ja lujitetaan alueiden välisiä yhteyksiä. Verkkojen avulla luodaan myös yh- teyksiä unionin jäsenyyttä hakeneisiin Keski- ja Itä- Euroopan maihin. 1. 7. Asetuksen muuttaminen on aiheellista koordi- noida ja toteuttaa samaan aikaan rakennerahastoja koheesiorahastouudistusten kanssa. Näin helpotetaan Euroopan laajuisia verkkoja koskevien eri rahoitusväli- neiden yhteensovittamista. Unionin kannattaa tukea edelleen hankkeen 1. 3. toteuttamista, sillä siitä on hyötyä koko Euroopalle. 1. 4. On tarpeen myöntää lisärahoitusta sellaisille ensisijaisille ohjelmille, jotka edistävät merkittävällä tavalla kasvua, työllisyyttä ja uuden teknologian käyttö- önottoa. Näin on toimittava erityisesti silloin kun on kyse Euroopan laajuisista verkoista, tutkimuksesta ja innovaatiosta, koulutuksesta, ympäristöä säästävän tek- nologian kehittämisestä sekä suurten ja pienten yritysten tukemisesta. 1. 5. Neuvosto antoi vuonna 1995 asetuksen (EY) N:o 2236/95, jossa luodaan yleiset säännöt rahoitustuen myöntämisestä Euroopan laajuisia verkkoja koskeville hankkeille. (1) EYVL C 175, 8. 6. 1998, s. 7. 1. 8. Alueiden komitean mielestä Euroopan laajuisten verkkojen kehittäminen on ilmeisimpiä ja toimivimpia keinoja yhdistää yhteisön alueet entistä tiiviimmin toi- siinsa. Koska se liittyy valtiokohtaisiin, alueellisiin ja paikallisiin verkkoihin, näin luodaan talouskehityksen kannalta suotuisat olosuhteet kaikkialla unionissa sekä edistetään kattavaa ja oikeudenmukaisesti jakautunutta hyvinvointia kaikissa jäsenvaltioissa. 1. 9. Alueiden komitea pitää myös tärkeänä, että asetuksen muuttaminen tapahtuu koordinoidusti sa- massa yhteydessä kuin rakennerahastoja ja koheesiora- hastoa koskevien asetusten muuttaminen. 2. Asetuksen toimivuudesta saadut kokemukset Ennen asetuksen muuttamista komissio on laati- 2. 1. nut suppean selvityksen voimassaolevan asetuksen toi- C 93/30 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 6. 4. 1999 mivuudesta. Arviointi perustuu komission, jäsenvaltioi- den ja yksityisten toimijoiden kolmen viime vuoden aikana saamiin käytännön kokemuksiin. 2. 8. Alustavaa monivuotista ohjelmaa on kokeiltu monissa jäsenvaltioissa. Alueiden komitea kannattaa monivuotista ohjelmaa koskevan säännöksen sisällyttä- mistä asetukseen. 2. 2. Myös Neil Kinnockin korkean tason asiantunti- jaryhmä pohti vuosina 1996/1997 perinpohjaisesti voi- massaolevien rahoitusvälineiden käyttökelpoisuutta sekä ongelmia, jotka haittaavat yksityisen ja julkisen sektorin yhteisrahoitusta liikenteen alalla. 2. 3. Asetuksen toimivuudesta on saatu erittäin hyviä kokemuksia. Eräissä seikoissa on kuitenkin parantami- sen varaa. Arvioinnissa tehdyt huomiot tiivistetään viiteen kohtaan. Selvityksen mukaan käytettävissä ollei- den tietojen ja tilastojen perusteella voidaan päätellä seuraavaa: (1) Odotettavissa olevat investoinnit huomioon ottaen on perusteltua kasvattaa asetuksessa säädettyä viite- summaa. (2) On tarpeen arvioida uudelleen, onko suhteellisen pienten rahoitustukimäärien myöntäminen monille eri hankkeille kustannuksiin nähden tehokasta. (3) Tiedoista käy ilmi, että asetuksen mukainen vuotui- nen suunnittelu on johtanut hallinnollisiin puuttei- siin, minkä vuoksi ehdotetaankin monivuotisen ohjelman käyttöönottoa. 2. 9. Alueiden komitean mielestä tietyissä tapauksissa on perusteltua lisätä tutkimusten laatimiseen ja hankkei- den toteuttamiseen myönnettävää tukea asetusehdotuk- sen 4 artiklan mukaisesti. Alueiden komitea arvioi, että yksityisen ja 2. 10. julkisen sektorin yhteisrahoitusta koskevaa periaatetta ei ole kehitetty riittävästi ja on monessa mielessä perusteltua lisätä julkisten ja yksityisten toimijoiden yhdessä rahoittamien hankkeiden määrää. 3. Asetuksen ehdotettu muuttaminen Asetuksen muuttamisen tärkeimpiä tavoitteita 3. 1. on hyödyntää komission, jäsenvaltioiden ja yksityisten toimijoiden kokemuksia, jotta asetuksen soveltamista voidaan parantaa, yksinkertaistaa ja mukauttaa siltä osin kuin se on perusteltua. 3. 2. Alustava monivuotinen suunnittelu (4) Yhteisön on perusteltua myöntää enemmän tukea hankkeille, joiden yhteydessä Euroopan laajuisen hyödyn ja verkoista saatavien etujen voidaan osoit- taa olevan huomattavia. Saamiensa kokemusten perusteella komissio 3. 2. 1. arvioi, että on tarpeen kehittää uusi monivuotinen strategia, joka toteutetaan tietyillä aloilla laadittavien alustavien monivuotisten ohjelmien avulla (5 a artikla). (5) Tiedot osoittavat, että yksityisen ja julkisen sektorin yhteisrahoitusta on syytä helpottaa ja edistää enti- sestään erityisesti sisällyttämällä tukijärjestelyihin riskipääomaan osallistuminen. 2. 4. Selvityksessä tarkastellaan yksityiskohtaisesti menoja ja toimintamuotoja, erilaisia rahoitustukimenet- telyjä sekä perusteita, joita sovelletaan Euroopan laajui- sia verkkoja koskevien hankkeiden valintaan ja arvioin- tiin liikenteen, energian ja televiestinnän alalla. 2. 5. Alueiden komitea uskoo, että budjettikehyksen laajentaminen on täysin perusteltua, kun otetaan huo- mioon Euroopan laajuisten verkkojen merkitys unionin sisäisen yhtenäisyyden, kilpailukyvyn paranemisen ja työpaikkojen luomisen kannalta. Komitea ymmärtää hyvin, että hakemusten suuri 2. 6. määrä aiheuttaa raskaan työtaakan asetuksen mukaista rahoitustukea hallinnoitaessa. Kokemusten mukaan myös suhteellisen pienet 2. 7. hankkeet voivat olla hyvin perusteltuja sosiaalis- taloudelliselta kannalta. Arvioitaessa sitä, kuinka teho- kasta lukuisten pienten hankkeiden hallinnointi on kustannuksiin nähden, olisi keskityttävä kustakin hank- keesta saatavan hyödyn ja siitä aiheutuvien kustannusten punnitsemiseen. 3. 2. 2. Euroopan laajuisille verkoille myönnetyistä määrärahoista rahoitettavat hankkeet ovat erityisesti liikenteen alalla laajamittaisia ja pitkäaikaisia. Infra- struktuurisuunnittelusta vastaavat jäsenvaltioiden vi- toivomuksen, ranomaiset ovat että yhteisön rahoituksessa noudatettaisiin keskipitkän aikavälin suunnittelua. toistuvasti esittäneet Tämä lienee erityisen tärkeää sellaisten yksityi- 3. 2. 3. sen sektorin rahoittamien tai julkisen ja yksityisen sektorin yhdessä rahoittamien hankkeiden kannalta, joita koskevat rahoitusjärjestelyt edellyttävät kaikkien osallistujien pitkäaikaista ja vankkaa sitoutumista hank- keeseen. 3. 2. 4. Ehdotuksen mukaan tietylle hankkeelle myön- nettyä yhteisön rahoitustukea voitaisiin käsitellä yhtenä monivuotisena tukena sen sijaan, että tuettaisiin erikseen useita vuosittaisia hanke-ehdotuksia. 3. 2. 5. Pitkän aikavälin hankkeita koskeviin budjetti- velvoitteisiin voitaisiin tilanteen salliessa soveltaa raken- nerahastoista tuttua käytäntöä, minkä seurauksena vuo- sittaiset maksusitoumuserät perustuisivat alkuperäiseen, hanketta koskevaan komission rahoituspäätökseen. Alueiden komitean mielestä alustavan moni- 3. 2. 6. vuotisen ohjelman toteuttaminen on ehdotetuista muu- 6. 4. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 93/31 toksista tärkein. Muutoksesta on suurta hyötyä tuen hakijoille, ja samalla se helpottaa hakemusten käsittelyä. 3. 2. 7. Alueiden komitean mielestä on niin ikään tärkeää, että komissio ottaa suunnittelun yhteydessä huomioon, miten paikallisia ja alueellisia tahoja tulisi kuulla. 3. 3. Yhteisön myöntämän tuen muodot ja määrä Komissio, jäsenvaltiot ja yksityiset rahoittajat 3. 3. 1. ovat vuodesta 1995 alkaen käsitelleet 1 145 tukihakemus- ta, joissa on anottu yhteensä 3 232 miljoonan ecun rahoitustukea. Komissio ja Euroopan laajuisia verkkoja käsittelevä komitea ovat myöntäneet 448 avustusta, joiden kokonaisarvo on 983 miljoonaa ecua. Energia- ja televiestintäalojen tukeminen on tähän asti rajoittunut tutkimuksen rahoittamiseen. 3. 3. 2. komissio ehdottaa seuraavia muutoksia: Toiminnasta saatujen kokemusten pohjalta Asetuksen mukainen yhteisön rahoitusosuus voi ylittää 50 prosentin enimmäismäärän silloin, kun kyse on komission aloitteesta tehtävästä tutkimuk- sesta (4 artiklan 1 kohdan a alakohta). 3. 3. 3. ei voida myöntää yli viideksi vuodeksi. Poistetaan rajoitus, jonka mukaan korkotukea 3. 3. 4. Tukea voidaan myöntää joko avustuksina tai osallistumalla sellaisten investointirahastojen tai vastaa- vien rahoitusjärjestelmien riskipääomaan, joiden ensisi- jaisena tavoitteena on riskipääoman tarjoaminen Euroo- pan laajuisille verkoille (4 artiklan 1 kohdan e alakohta). 3. 3. 5. kaisten edistämällä yksityistä rahoitusta (4 artiklan 3 kohta). Komissio pyrkii tehostamaan asetusten mu- kerrannaisvaikutuksia rahoitusvälineiden Yhteisön investointituen enimmäismäärää nos- 3. 3. 6. tetaan 10 prosentista 20 prosenttiin investointien koko- naiskustannuksista sellaisten hankkeiden osalta, jotka koskevat useampia jäsenvaltioita tai joista on laajasti tarkasteltuna huomattavaa Euroopan laajuista etua. Tämä pätee myös hankkeisiin, joiden vaikutukset ovat ympäristön kannalta merkittäviä (5 artiklan 3 kohdan täydennys). Alueiden komitea korostaa, että verkon eri 3. 3. 7. osat ovat erilaisia ja hyödyttävät siten eri tavoin unionia, jäsenvaltioita sekä erityisesti paikallis- ja aluetasoa. Tietyissä, unionin kannalta erittäin merkityksellisissä tapauksissa vaikuttaa perustellulta nostaa tuen määrä 20 prosenttiin investointien kokonaiskustannuksista. Esimerkkinä tästä ovat ”puuttuvat yhteydet”, jotka usein kuuluvat rajanylittävien hankkeiden piiriin. yhteydet” tiheään liikennöidyillä alueilla, joilla Euroo- pan maiden välinen liikenne jumiutuu alueellisen liiken- teen aiheuttamiin ruuhkiin. Näillä alueilla on ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta kauttakulkuliikenne saadaan eril- leen paikallisliikenteestä. Tähän voidaan päästä turvau- tumalla uusiin kauttakulkuyhteyksiin tai erityisiin sääntelytoimenpiteisiin. Uusien yhteyksien rakentami- nen näyttää olevan yhä kalliimpaa tarkkaan hyödynne- tyillä alueilla, joilla kilpailu maankäytössä on kovaa. Erillisiä yhteyksiä on usein vaikea rahoittaa tavanomai- sin keinoin, joita valtiolla tai paikallisyhteisöillä on käytettävissään. Jos unioni edistää toimintaa lisätuen avulla, hankkeiden alueelliseen yhteisrahoitukseen pe- rustuvien ratkaisujen löytäminen helpottuu. Alueiden komitea pitää selvänä, että tällaiset hankkeet voidaan tulkita ilmaisun ”huomattavaa Euroopan laajuista etua” mukaisiksi. 3. 3. 9. Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuu- reja on täydennettävä kehittämällä niihin liittyviä alueel- lisia ja paikallisia infrastruktuureja ja liikennejärjestel- miä, joissa suositaan intermodaalisuutta ja kannustetaan kestäviä, tehokkaita ja ympäristöä säästäviä julkisia liikennejärjestelmiä. Komissio pyrkii oikeutetusti luomaan mah- 3. 3. 10. dollisimman ihanteelliset olosuhteet, jotka herättävät yksityisen pääoman kiinnostuksen Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamista kohtaan. Unionin jäsenvaltioiden taloudellinen ja ra- 3. 3. 11. hoituksellinen tilanne ovat pakottaneet hidastamaan julkisten investointien vauhtia, ja liikenneinfrastruktuu- rit ovat yksi niistä aloista, jotka ovat kärsineet tilanteesta eniten. Samalla kun julkiset investoinnit ovat supistu- neet, liikenne ja autokanta ovat jatkuvasti lisääntyneet voimakkaasti. 3. 3. 12. Kysynnän ja tarjonnan välisen epätasapainon vuoksi liikenteen tuottama epähyöty on lisääntynyt, ja etenkin liikenneruuhkien, liikenteen ympäristövaikutus- ten ja onnettomuuksien aiheuttamat sosiaaliset kustan- nukset ovat kasvaneet. 3. 3. 13. Keskustelun lähtökohdaksi olisikin otettava seuraavat näkökohdat: Euroopan kilpailukyky ja yh- teenkuuluvuus edellyttävät yhtäältä liikenneverkkojen laajentamista ja parantamista sekä niiden välisten yh- jotta verkot pystyvät imemään teyksien lisäämistä, kasvavan liikenteen ja helpottamaan liikkuvuutta. Toi- saalta ympäristönsuojelu asettaa verkoille rajoituksia ja lisää investointien kustannuksia. Koska 3. 3. 14. infrastruktuurivajeen korjaaminen edellyttää uusia rahoitusvaroja, edellä kuvatussa tilan- teessa ainoa ratkaisu on etsiä nykyistä joustavampia uusia rahoitusmuotoja ja -järjestelmiä ja luoda paras mahdollinen kehys, joka houkuttelee yksityistä sektoria osallistumaan toimintaan ja jonka ansiosta pääoma liikkuu. 3. 3. 8. Muita Euroopan laajuisiin hankkeisiin sisälty- viä, huonosti toimivia yhteyksiä ovat ”ylikuumenneet Alueiden komitea korostaa lisäksi, että ase- 3. 3. 15. tuksen (EY) N:o 2236/95 perusteluosassa viitataan usein C 93/32 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 6. 4. 1999 perustamissopimuksen 129 b artiklassa määriteltyihin tavoitteisiin ja 129 c artiklassa esitettyihin suuntaviivoi- hin, joilla pyritään edistämään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 a ja 130 a artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteutumista. Eräät näistä viittauksista on poistettu asetusehdotuksesta, mutta alueiden, etenkin syrjäisten alueiden, maaseutualueiden ja kehityksessä jälkeenjääneiden alueiden kannalta suuntaviivat on hyvä säilyttää, jotta voidaan arvioida, noudattaako asetuseh- dotus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisia päämääriä. Alueiden komitea katsoo, että Euroopan laa- 3. 3. 16. juisten verkkojen olennainen piirre on, että ne edistävät yhteenkuuluvuutta ja alueiden yhdenmukaista, tasapai- noista kehitystä. Tämän vuoksi asetusehdotuksessa esitettyä toimintaa on jatkettava ja pyrittävä yh- distämään jäsenvaltioiden liikenneverkot aiempaa pa- remmin toisiinsa ja saamaan ne yhteentoimiviksi sekä helpotettava verkkojen tavoitettavuutta sekä alueiden välisiä yhteyksiä saaristoalueilla, sisämaassa, syrjäisillä alueilla ja ylipäätään kehityksessä jälkeenjääneillä alu- eilla. 4. Muut muutokset 4. 1. Muut muutosehdotukset ovat luonteeltaan täy- dentäviä ja teknisiä. Ehdotuksessa esitetään otettavaksi käyttöön tiettyjä määräyksiä rahoituksesta ja menettely- tavasta, arvioinnista, valvonnasta, seurannasta, tiedotta- misesta ja mainostamisesta sekä tukihakemusten jättämisestä, siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden hyväksymistä yksityisen sektorin jättämistä hakemuk- sista. voivat anoa komissiolta tukea jäsenvaltion tai jäsenval- tioiden suostumuksella. 4. 3. Alueiden komitea katsoo, että artiklaan olisi lisättävä toinen kohta, jossa paikallis- ja alueyhteisöille annettaisiin mahdollisuus hakea tutkimukselle tukea suoraan komissiolta ilman jäsenvaltion etukäteen anta- maa suostumusta. Näin tutkimusta ja hankkeita koske- via hakemuksia käsiteltäisiin eri tavoin. Komitea katsoo asianomaisen paikallis- tai alueviranomaisen jättämien hankehakemusten edellyttävän jäsenvaltion suostumus- ta, mutta sen mielestä paikallis- ja alueyhteisöjen on saatava päättää aiempaa itsenäisemmin tutkimuksen edistämisestä. Infrastruktuurien suunnittelu kuuluu enimmäkseen paikallis- ja aluehallinnolle, ja alueiden merkitystä ja aloitekykyä on lisättävä niiden käynnis- täessä tutkimuksia, jotka saattavat vaikuttaa Euroopan laajuisiin verkkoihin, minkä vuoksi on johdonmukaista, että kyseiset hallinnon tasot voivat esittää tutkimusta koskevat tukihakemuksensa suoraan komissiolle. Jäsenvaltiot saavat joka tapauksessa tiedon pai- 4. 4. kallis- ja alueyhteisöjen jättämistä hakemuksista voi- massa olevan asetuksen 17 artiklan mukaisen komitean jäsenten välityksellä ja ilmaisevat mielipiteensä hake- muksista antaessaan 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun lausunnon. 5. Unionin laajentuminen Unionin laajentuminen edellyttää uusia muutok- 5. 1. sia asetukseen. Komission mukaan laajentumista ei kuitenkaan voida ottaa huomioon tässä vaiheessa. Asetusehdotuksen 8 artiklassa esitetään, että 4. 2. asianomaiset julkiset tai yksityiset yritykset tai laitokset Asetus antaa jo nyt mahdollisuuden rahoittaa 5. 2. yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden välisiä yhteyksiä. Bryssel 14. tammikuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: Reglamento (CE) n° 86/1999 de la Comisión de 14 de enero de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 9/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 1. 1999 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 86/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 14 de enero de 1999 por el que se establecen valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n de frutas y hortalizas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apar- tado 1 de su art(cid:146)culo 4, Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversi(cid:155)n aplicables en el marco de la Pol(cid:146)- tica Agr(cid:146)cola Com(cid:156)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (4), y, en parti- cular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicaci(cid:155)n de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisi(cid:155)n fije los valores a tanto alzado de importaci(cid:155)n de terceros pa(cid:146)ses correspondientes a los productos y per(cid:146)odos que se precisan en su Anexo; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de los criterios antes indicados, los valores globales de importaci(cid:155)n deben fijarse en los niveles que figuran en el Anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los valores globales de importaci(cid:155)n a que se refiere el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados seg(cid:156)n se indica en el cuadro del Anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 15 de enero de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 14 de enero de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. (3) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. 15. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 9/7 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 14 de enero de 1999, por el que se establecen los valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n (EUR/100 kg) 052 204 999 053 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 464 624 999 052 600 999 052 060 400 404 720 728 999 052 064 400 720 999 87,2 66,9 77,0 102,9 102,9 68,8 68,8 133,1 155,7 144,4 43,1 37,0 46,1 37,0 52,2 43,1 38,6 64,9 51,8 61,0 90,0 86,0 79,0 57,2 63,6 60,4 59,6 44,7 78,2 81,5 90,6 97,1 75,3 137,9 62,3 88,1 63,0 87,8 (1) Nomenclatura de pa(cid:146)ses fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El c(cid:155)digo «999» significa «otros or(cid:146)genes»


title: Resolution on the human rights situation in Indonesia and East Timor

eurovoc_concepts:
East Timor
European organisation
Indonesia
political unrest
right to demonstrate
self-determination

formats: html print


title: Dictamen del Comité de las Regiones sobre: - la «Comunicación de la Comisión - Adaptación y fomento del diálogo social a escala comunitaria», y - el «Proyecto de Decisión del Consejo por la que se modifica la Decisión 70/532/CEE por la que se crea un Comité permanente de empleo de las Comunidades Europeas»

eurovoc_concepts:
EU employment policy
cross-border cooperation
enlargement of the Union
social dialogue
social partners
standing committee (EU)

text: C 93/54 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 6. 4. 1999 Dictamen del Comité de las Regiones sobre: — la «Comunicacio´ n de la Comisio´n — Adaptacio´n y fomento del dia´logo social a escala comunitaria», y — el «Proyecto de Decisio´n del Consejo por la que se modifica la Decisio´n 70/532/CEE por la que se crea un Comité permanente de empleo de las Comunidades Europeas» (1999/C 93/08) EL COMITÉ DE LAS REGIONES, vista la Comunicacio´ n de la Comisio´n titulada «Adaptacio´ n y fomento del dia´logo social a escala comunitaria» y el «Proyecto de Decisio´n del Consejo por la que se modifica la Decisio´n 70/532/CEE por la que se crea un Comité permanente de empleo de las Comunidades Europeas» (COM(1998) 322 final); vista la decisio´n de su Mesa de fecha 13 de mayo de 1998, de conformidad con el cuarto pa´rrafo del artı´culo 198 C del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, de emitir un dictamen a este respecto y asignar su preparacio´n a la Comisio´n de Polı´tica Social, Salud Pu´blica, Proteccio´ n de los Consumidores, Investigacio´n y Turismo (Comisio´n 5); visto el proyecto de Dictamen (CDR 343/98 rev. ) aprobado por la Comisio´ n 5 el 9 de noviembre de 1998 (ponente: Sr. Chaves Gonza´lez), ha aprobado en su 27o Pleno celebrado los dı´as 13 y 14 de enero de 1999 (sesio´n del 14 de enero) el presente Dictamen. 1. Observaciones generales 1. 1. Como continuacio´ n de su Comunicacio´ n relativa al desarrollo del dia´logo social a escala comunitaria (1), la Comisio´ n plantea una reflexio´n sobre el futuro de este dia´logo a escala comunitaria, definiendo nuevas lı´neas de accio´n y de iniciativas que inciden en la adaptacio´ n y el reforzamiento de la participacio´n de los interlocutores sociales en la elaboracio´n de las polı´ticas de la Unio´n. La globalizacio´ n de la economı´a y el proceso hacia 1. 2. la moneda u´nica deben incardinarse en la consecucio´n de un mayor nivel de empleo, la principal prioridad de la Unio´n. En este contexto, el dia´logo social, como subrayo´ la Cumbre sobre el Empleo (20 y 21 de noviembre de 1997), debe desempen˜ ar un papel fundamental en materias clave como la modernizacio´ n de la organizacio´n del trabajo, la anticipacio´ n al cambio estructural, el apoyo a la reestructuracio´n y la adaptacio´ n de los términos y condiciones de trabajo con el fin de desarrollar nuevas formas de trabajo que concilien generacio´n de empleo, eficacia, solidaridad y calidad de vida. 1. 3. El dia´logo social constituye un instrumento de probada eficacia que es necesario desarrollar para contribuir al desarrollo de la cohesio´n econo´ mica y social teniendo como principios rectores el desarrollo, la competitividad y el empleo. Para conseguir estos (1) COM(96) 448 final. objetivos el CDR opina que es preciso proceder a un reforzamiento y a una adaptacio´ n de los actuales instrumentos del dia´logo social para hacerlos ma´s eficaces, transparentes y representativos. 1. 4. El CDR apoya la Comunicacio´ n de la Comisio´n Europea que pretende adaptar y reforzar el dia´logo social, hacerlo ma´s flexible y favorecer una mayor participacio´ n de los interlocutores sociales en la elabora- cio´n y aplicacio´ n de las polı´ticas de la Unio´n, de forma particular las relacionadas con el crecimiento econo´ mico y con el empleo. En concordancia con anteriores dicta´menes y 1. 5. teniendo en cuenta la importancia de los entes locales y de las regiones como generadores de una parte importan- te del empleo en la Unio´ n Europea y su experiencia en favorecer el dia´logo social, manifestada en los diversos Pactos por el Empleo que han sido desarrollados por las administraciones locales y regionales y en los que participan de forma activa los interlocutores sociales, el CDR y las administraciones regionales y locales deberı´an participar a la hora de implementar los instrumentos que favorezcan y desarrollen el dia´logo social a escala comunitaria. 1. 6. El CDR opina que, teniendo en cuenta el papel esencial que desempen˜ an las PYME en la generacio´n de empleo, deberı´an ser asociadas a los instrumentos previstos para desarrollar el dia´logo social a escala comunitaria. 6. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 93/55 2. Promover el intercambio de informacio´n Para posibilitar una participacio´n eficaz de los 2. 1. interlocutores sociales en la elaboracio´n y aplicacio´ n de las polı´ticas de la Unio´n, es necesario que éstos dispongan de la suficiente y necesaria informacio´ n. El CDR apoya los diversos mecanismos puestos en marcha por la Comisio´n Europea y las propuestas contenidas en su Comunicacio´ n. 2. 2. Asimismo, el CDR opina que es necesaria una mayor implicacio´n de otras Direcciones Generales de la Comisio´n, en concreto la X, para conseguir que los instrumentos del dia´logo social sean conocidos por la ciudadanı´a europea. 3. Adaptacio´n de los procedimientos de consulta 3. 1. El CDR apoya la reforma propuesta por la Comisio´n de los distintos procedimientos de consulta a los interlocutores sociales actualmente existentes (consulta a nivel interprofesional, consulta a nivel sectorial, consulta conforme al artı´culo 3 del Acuerdo sobre la polı´tica social). El CDR considera que esta reforma y simplifica- 3. 2. cio´n del marco institucional contribuira´ a una mayor clarificacio´n de los procedimientos, a una mayor repre- sentatividad de los interlocutores sociales y a una mayor eficacia de las consultas. 4. La asociacio´n para el empleo 4. 1. El CDR se manifiesta a favor de la reforma del Comité Permanente de empleo, cuyas actividades han quedado obsoletas y su funcionamiento es insatisfac- torio. Asimismo, el CDR solicita a la Comisio´n que 4. 2. analice posibles vı´as para asociar al Comité de las Regiones —teniendo en cuenta las competencias que los municipios y regiones poseen en materia de empleo y las polı´ticas que en este a´mbito esta´n desarrollando— a los trabajos del Comité Permanente de empleo. Adema´s, y teniendo en cuenta la importancia del empleo generado por las administraciones regionales y locales, el CDR manifiesta que la responsabilidad de coordinar la delega- cio´n de los empresarios en el Comité Permanente de empleo no debe ser desarrollada exclusivamente por representantes empresariales del sector privado. En este Bruselas, el 14 de enero de 1999. contexto, el CDR solicita que en la delegacio´n de empresarios del Comité Permanente de empleo exista una representacio´ n equilibrada del sector pu´blico y del sector privado. 5. Intensificacio´ n de la accio´n conjunta y la negocia- cio´n 5. 1. El CDR considera conveniente y necesaria la intensificacio´ n de la accio´n conjunta y de la negociacio´n de los interlocutores sociales, de los Estados miembros y de las instituciones comunitarias para desarrollar de forma eficaz el dia´logo social con el objetivo de favorecer la generacio´n de empleo y abordar los cambios a los que esta´ sometido el sistema productivo. El CDR solicita a la Comisio´n su inclusio´n en el 5. 2. procedimiento de informacio´ n y consulta con objeto de que pueda manifestar su opinio´n sobre cuestiones clave para el desarrollo econo´mico y social de los municipios y regiones de la Unio´ n Europea. 6. El dia´logo social y la ampliacio´ n 6. 1. El CDR apoya la propuesta de la Comisio´ n de promover, mediante acciones concretas, la creacio´n de estructuras y actividades de dia´logo social en los paı´ses candidatos a la adhesio´ n. El CDR solicita a la Comisio´ n que se instrumen- 6. 2. ten, ante las perspectivas de establecimiento de una Asociacio´ n Euromediterra´nea y, en concreto, de una zona de librecambio en el horizonte del an˜o 2010, medidas de apoyo para crear estructuras de dia´logo social en los paı´ses socios mediterra´neos. 7. Dia´logo social transfronterizo Las regiones fronterizas europeas esta´n desarro- 7. 1. llando experiencias en materia de dia´logo social. Las empresas, organizaciones sindicales y administraciones regionales y locales esta´n desarrollando una serie de acciones transfronterizas que pretenden favorecer la adaptacio´ n al mercado u´nico y promover su desarrollo econo´ mico y social. 7. 2. El CDR solicita a la Comisio´ n Europea que apoye estas iniciativas y que instrumente nuevas acciones que contribuyan a promover el dia´logo social transfron- terizo. El Presidente del Comité de las Regiones Manfred DAMMEYER


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4094/98 von Mihail PAPAYANNAKIS Vorhaben im Nestos-Delta

eurovoc_concepts:
Greece
complaint to the Commission
electrical energy
engineering structure
environmental impact
impact study
infringement procedure (EU)
project evaluation

text: 12. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 325/55 Für 1999 beabsichtigt die Kommission noch keine spezielle Initiative in Verbindung mit einer bestimmten Stadt der Europäischen Union. (1999/C 325/068) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4094/98 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (14. Januar 1999) Betrifft: Vorhaben im Nestos-Delta Im Zusammenhang mit meiner vorangegangenen Frage zum Bau und zum Betrieb von Staudämmen am Nestos (E-1648/98) möchte ich die Kommission davon in Kenntnis setzen, daß die DEI (Öffentliches Elektrizitätsversorgungsunternehmen) Anfang Oktober 1998 den Wasserzufluß in den Staudamm von Platanovrysi unterbrochen hat, so daß sich das Flußbett verengt hat und tote Fische am Ufer angespült werden, und daß sich dies schädlich auf die Umwelt an den Stromschnellen und im Nestos-Delta, die unter dem Schutz nationaler, gemeinschaftlicher und völkerrechtlicher Rechtsvorschriften stehen, auswirkt. Durch dieses Vorgehen verstößt die DEI außerdem gegen den gemeinsamen Ministerialbeschluß Nr. 16492/ 1996, nach welchem die DEI dazu verpflichtet ist, ständig, auch bei der Füllung der Speicherbecken, mindestens eine Menge von 6 Kubikmetern je Sekunde auf der Gesamtlänge des Flusses, und zwar als Mindestbedingung für das Vorhaben, sicherzustellen. Kann die Kommission mitteilen, ob ihr diese Informationen bekannt sind, und wie sie bei den zuständigen griechischen Behörden vorzugehen gedenkt, damit die entsprechenden Verantwortlichkeiten ermittelt werden können. In ihrer Antwort vom 26. 6. 1998 auf eine vorangegangene Anfrage von mir ließ sie verlauten, sie werde, sollten Verstöße festgestellt werden, die im EG-Vertrag vorgesehenen Maßnahmen gemäß Artikel 169 einleiten. Könnte das zuvor erwähnte Vorgehen der DEI als hinreichender Verstoß und somit Anlaß für die Einleitung eines Vertragsverletzungsverfahrens vor dem Europäischen Gerichtshof angesehen werden? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (17. März 1999) Die Kommission hat infolge einer Klage gegen die Bedingungen des Baus der vier Staudämme der DEI (staatliches griechisches Elektrizitätsversorgungsunternehmen) am Nestos ein Vertragsverletzungsverfahren gegen Griechenland eingeleitet. Im Rahmen der Ermittlungen in diesem Fall hat die griechische Regierung der Kommission im September 1998 einen eingehenden Bericht über den Fortgang der Bauarbeiten und vor allem über die Einleitung neuer Studien gemäß dem Ministerialbeschluß vom 19. September 1996 zur Regelung ökologischer Bedingungen übermittelt. Die Kommission dankt dem Herrn Abgeordneten für die mitgeteilten neuen Informationen; sie wird diesen Angaben bei der Entscheidung über das weitere Vorgehen in diesem Fall Rechnung tragen. (1999/C 325/069) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4105/98 von Ernesto Caccavale (UPE) an die Kommission (14. Januar 1999) Betrifft: Mögliche Verletzung der Regeln des freien Wettbewerbs durch das Gesetz zu Reform der Bank- stiftungen in Italien In Italien wurde vor kurzem ein Gesetzentwurf zur Reform der Bankstiftungen angenommen. Dadurch können diese Stiftungen Beteiligungen an Bankunternehmen besitzen, wodurch sie faktisch die Möglichkeit haben, diese zu kontrollieren. Die Tatsache, daß diese Bankstiftungen sowohl soziale Zwecke als auch wirtschaftliche Ziele verfolgen, führt zu einer unangebrachten Überlagerung von Zielsetzungen und ermöglicht diesen, ihren Tätigkeitsbereich auf andere Unternehmensaktivitäten auszudehnen, obwohl sie


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4072/98 dell'on. Ralf WALTER PHARE-CBC/INTERREG

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
EU financing
EU programme
accession to the European Union
cross-border cooperation
joint committee (EU)
regional cooperation


title: Labour situation and strategies of farm women in diversified rural areas of Europe : final report.

eurovoc_concepts:
Greece
Italy
Netherlands
Norway
case study
farming sector
female work
labour market


title: QUESTION ECRITE no 4083/98 de Françoise GROSSETÊTE à la Commission. Réseau de surveillance et de contrôle des maladies transmissibles

eurovoc_concepts:
disease prevention
epidemiology
health control
infectious disease
public health

text: C 207/164 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 7. 1999 Réponse donnée par M. van den Broek au nom de la Commission (16 février 1999) La Commission est au courant que la République tchèque a eu, en effet, l’intention d’augmenter ses droits de douane à l’importation de viande porcine communautaire pour enrayer les effets négatifs produits sur le marché tchèque par les importations, notamment celles en provenance de la Communauté. La Commission, afin de pallier la mauvaise situation du marché communautaire de la viande porcine, avait en effet fixé des restitutions aptes à promouvoir les exportations de viande porcine, notamment en Russie. Ceci a également eu comme effet une augmentation des exportations vers la République tchèque ainsi que dans d’autres pays associés, déstabilisant le marché de ce produit dans ces pays. D’autres pays associés ont envisagé des mesures semblables. Des consultations entre la Commission et les autorités des pays concernés ont eu lieu à ce sujet, l’objectif de la Commission étant de veiller à ce que ces pays continuent de respecter les dispositions des accords Européens. Suite à ces consultations, la Commission informe l’Honorable Parlementaire qu’aucun des pays concernés n’a appliqué de telles mesures. (1999/C 207/227) QUESTION ÉCRITE P-4070/98 posée par John Cushnahan (PPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Étiquetage trompeur La Commission sait-elle que des produits de viande de volaille/viande porcine sont importés en Irlande en quantités importantes et qu’un étiquetage inapproprié et trompeur fait passer ces produits pour irlandais? Est- elle disposée à enquêter sur cette affaire? Réponse donnée par M. Bangemann au nom de la Commission (29 janvier 1999) La Commission ne dispose pas d’informations concernant les faits mentionnés par l’Honorable Parlementaire. La directive 79/112/CEE du Conseil, du 18 décembre 1978 (1), relative à l’étiquetage des denrées alimentaires spécifie en son article 2 que l’étiquetage des denrées alimentaires ne doit pas être de nature à induire le consommateur en erreur notamment sur l’origine ou la provenance de ces denrées. Le respect de cette disposition relève de la compétence des autorités de contrôle des États membres. En l’occurrence, l’enquête doit donc être menée par les autorités de contrôle irlandaises. (1) JO L 33 du 8. 2. 1979. (1999/C 207/228) QUESTION ÉCRITE E-4083/98 posée par Françoise Grossetête (PPE) à la Commission (14 janvier 1999) Objet: Réseau de surveillance et de contrôle des maladies transmissibles Eu égard à la décision du Parlement européen et du Conseil du 24 septembre 1998 instaurant un réseau de surveillance épidémiologique et de contrôle des maladies transmissibles, eu égard au projet pilote actuellement financé par la Commission européenne de réseau d’épidémiosurveil- lance de l’échinococcose alvéolaire hépatite, maladie parasitaire transmise par l’alimentation mais également très liée aux contaminations environnementales et hydriques, eu égard à la progression de cette maladie en France et en Allemagne, à son apparition aux Pays-Bas, et à la menace qu’elle constitue au Royaume-Uni,


title: WRITTEN QUESTION No. 4074/98 by Daniela RASCHHOFER Advertising campaign for clementines

eurovoc_concepts:
Austria
EU aid
advertising
citrus fruit
financial aid
food consumption
health policy
nutrition
production surplus
withdrawal from the market

text: C 320/112 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 6. 11. 1999 (1999/C 320/149) KIRJALLINEN KYSYMYS P-4071/98 esittäjä(t): Heidi Hautala (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Komission virkamiesten sivutoimet Komission vastauksesta (E-2930/98) (1) allekirjoittaneen edustajan kysymykseen komission korkeiden virka- miesten sivutoimista käy ilmi, että se on määritellyt 7. toukokuuta 1992 tekemässään päätöksessä perusteet, joita sovelletaan komission virkamiesten ja muiden toimihenkilöiden pyyntöihin saada harjoittaa viran- hoitonsa ulkopuolista toimintaa. Komissio ei kuitenkaan julkistanut allekirjoittaneen pyytämää listaa pääjohtajatason virkamiesten sivutoimista. Eikö komissio pidä luetteloa virkamiesten sivutoimista? Aikooko komissio laatia luettelon ja voiko komissio luvata määräajan, jolloin tuollainen luettelo tulee julkiseksi? (1) EYVL C 135, 14. 5. 1999, s. 139. Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 1999) Kuten vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2930/98 mainittiin, virka- miehen, joka haluaa harjoittaa viranhoitoonsa kuulumatonta toimintaa, on pyydettävä lupa nimittävältä viranomaiselta ja annettava näin komissiolle mahdollisuus tutkia, onko kyseessä oleva ulkopuolinen toiminta henkilöstösääntöjen 12 artiklan ja komission 14. toukokuuta 1992 tekemän päätöksen mukainen. Mitä suurimpaan osaan virkamiehistä tulee (A4−palkkaluokkaan asti), on päätösvalta siirretty MAP 2000 -hankkeen puitteissa 1. tammikuuta 1998 lähtien kulloinkin asianomaisen virkamiehen pääosaston pääjoh- tajalle. Näin on tarkoitus taata mahdollisimman tehokas arvio siitä, soveltuuko viranhoidon ulkopuolinen toiminta kyseessä olevan virkamiehen toimiin ja edellä mainittuihin sääntöihin. Palkkaluokkaan A4 asti kuuluvien virkamiesten ulkopuolisista toimista voidaan laatia luettelo keräämällä tietoja pääosastoilta. Ulkopuoliseen toimintaan annettu lupa on joka tapauksessa voimassa vain yhden vuoden. Kuten vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2930/98 mainittiin, on vapaiden ammattien harjoittamisesta tai asemasta liikeyrityksessä muodostuva ulkopuolinen toiminta kiellettyä, riippumatta siitä onko se palkallista vai palkatonta. Lisäksi virkamiehen ulkopuolisesta toiminnasta saamien kokonaisnettotu- lojen enimmäismäärä on 3500 € vuodessa. Tämän määrän ylittävä osa on luovutettava komissiolle. Mikäli toiminta jatkuu yli vuoden, on virkamiehen pyydettävä sen harjoittamiseen uusi lupa, ja nimittävän viran- omaisen tehtävä siitä uusi päätös. Kopiota nimittävän viranomaisen päätöksestä säilytetään aina asianomaisen virkamiehen henkilöstökansiossa. Ulkopuolisen toiminnan harjoittamiseen vuonna 1998 on myönnetty lupa seuraaville A1 -palkkaluokkaan kuuluville virkamiehille: 4 S. Micossi, PO 3, opetus (Rooman yliopisto) 4 S. Micossi, PO 3, opetus, Collège d’Europe Natolin 4 C. Flesch, käännöspalvelu, Club Monnet’n (Luxemburg) neuvoa-antavan lautakunnan jäsen 4 M. Vanden Abeele, PO XXI, opetus, L’Université Libre de Bruxelles. (1999/C 320/150) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4074/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Klementiinien mainoskampanja Itävaltalainen sanomalehti kiinnitti huomioni klementiinien ostoa ja nauttimista koskevaan mainoskampan- jaan


title: Reglamento (CE) n° 88/1999 de la Comisión de 14 de enero de 1999 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 9/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 1. 1999 REGLAMENTO (CE) No 88/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 14 de enero de 1999 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportaci(cid:155)n de los cereales y de las harinas, gra(cid:157)ones y s(cid:130)molas de trigo o de centeno LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 13, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92, la diferencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el art(cid:146)culo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n; Considerando que las restituciones deben fijarse teniendo en cuenta los elementos mencionados en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restitu- ciones por exportaci(cid:155)n y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4); Considerando que, en lo que se refiere a las harinas, gra(cid:157)ones y s(cid:130)molas de trigo o de centeno, la restituci(cid:155)n aplicable a dichos productos debe calcularse teniendo en cuenta la cantidad de cereales necesaria para la fabricaci(cid:155)n de los mismos; que el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n ha fijado dichas cantidades; Considerando que la situaci(cid:155)n del mercado mundial o las exigencias espec(cid:146)ficas de determinados mercados pueden requerir la diferenciaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n para determi- nados productos de acuerdo con su destino; Considerando que la restituci(cid:155)n debe fijarse una vez por mes y puede ser modificada en el intervalo; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de dichas modalidades a la situaci(cid:155)n actual de los mercados en el sector de los cereales, y, en particular, a las cotizaciones o precios de dichos productos en la Comunidad y en el mercado mundial, conduce a fijar la restituci(cid:155)n en los importes consignados en el anexo; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se fijan en los importes consignados en el anexo las restituciones a la exportaci(cid:155)n, en el estado en que se encuentran, de los productos contemplados en las letras a), b) y c) del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92, excepto la malta. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 15 de enero de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 14 de enero de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. 15. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 9/15 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 14 de enero de 1999, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportaci(cid:155)n de los cereales y de las harinas, gra(cid:157)ones y s(cid:130)molas de trigo o de centeno C(cid:155)digo del producto Destino (1) (en EUR/t) Importe de las restituciones C(cid:155)digo del producto Destino (1) (en EUR/t) Importe de las restituciones 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 todos los terceros pa(cid:146)ses, 02 otros terceros pa(cid:146)ses, 03 Suiza, Liechtenstein. — 0 — 19,00 0 64,00 0 — 46,75 0 — — — 40,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 40,00 37,50 34,50 31,75 29,50 — — 82,00 — — 21,00 (2) 18,00 (2) — 21,00 (2) — (2) Si el producto contiene s(cid:130)molas en copos no se conceder(cid:145) restituci(cid:155)n alguna. Nota: Las zonas ser(cid:145)n las que se delimitan en el Reglamento (CEE) no 2145/92 de la Comisi(cid:155)n (DO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), modificado


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4074/98 του Daniela RASCHHOFER Διαφημιστική καμπάνια για κλημεντίνες

text: C 320/112 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 6. 11. 1999 (1999/C 320/149) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-4071/98 υποβολη΄: Heidi Hautala (V) προς την Επιτροπη΄ (4 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆ευτερευ΄ουσες δραστηριο΄τητες υπαλλη΄λων της Επιτροπη΄ς Στην απα΄ντηση που ε΄δωσε η Επιτροπη΄ στην γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-2930/98 (1) σχετικα΄ µε τις δευτερευ΄ουσες δραστηριο΄τητες ορισµε΄νων υπαλλη΄λων, προκυ΄πτει ο΄τι µε απο΄φαση της 7ης Μαι΅ου 1992, η Επιτροπη΄ ο΄ρισε τις αρχε΄ς που διε΄πουν τις αιτη΄σεις των µονι΄µων και λοιπω΄ν υπαλλη΄λων προκειµε΄νου να λα΄βουν ε΄γκριση α΄σκησης εξωτερικω΄ν δραστηριοτη΄των. Αντι΄θετα µε τα ο΄σα ζητη΄θηκαν, η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει µε΄χρι στιγµη΄ς δηµοσιευ΄σει τον κατα΄λογο των δευτερευουσω΄ν δραστηριοτη΄των των υπαλλη΄λων της που ασκου΄ν τα καθη΄κοντα γενικω΄ν διευθυντω΄ν. ∆εν διαθε΄τει η Επιτροπη΄ κατα΄λογο υπαλλη΄λων που ασκου΄ν δευτερευ΄ουσες δραστηριο΄τητες; Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να καταρτι΄σει τον κατα΄λογο αυτο΄ και να καθορι΄σει µια προθεσµι΄α για την δηµοσι΄ευση΄ του; (1) ΕΕ C 135 της 14. 5. 1999, σελ. 139. Απα΄ντηση του κ. Liikanen εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (15 Φεβρουαρι΄ου 1999) Όπως ε΄χει η΄δη αναφερθει΄ στην απα΄ντηση που δο΄θηκε στην γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-2930/98 του αξιο΄τιµου µε΄λους, οι υπα΄λληλοι που επιθυµου΄ν να ασκη΄σουν εξωτερικη΄ δραστηριο΄τητα οφει΄λουν να λα΄βουν σχετικη΄ α΄δεια απο΄ την αρµο΄δια για τους διορισµου΄ς αρχη΄, παρε΄χοντας µε τον τρο΄πο αυτο΄ τη δυνατο΄τητα στην Επιτροπη΄ να ελε΄γξει αν η εξωτερικη΄ δραστηριο΄τητα ει΄ναι συ΄µφωνη µε τους κανο΄νες που ορι΄ζονται στο α΄ρθρο 12 του κανονισµου΄ υπηρεσιακη΄ς κατα΄στασης και στην απο΄φαση της Επιτροπη΄ς της 14ης Μαι΅ου 1992. Όσον αφορα΄ τους περισσο΄τερους υπαλλη΄λους (ε΄ως βαθµου΄ Α4), η αρµο΄δια για τους διορισµου΄ς αρχη΄ εκχω΄ρησε τη σχετικη΄ αρµοδιο΄τητα, απο΄ τον Ιανουα΄ριο του 1998 στα πλαι΄σια του ΜΑΡ 2000, στον γενικο΄ διευθυντη΄ της γενικη΄ς διευ΄θυνσης στην οποι΄α υπα΄γονται οι υπα΄λληλοι. Αυτο΄ ε΄γινε για να εξασφαλι΄ζεται η ο΄σο το δυνατο΄ν καλυ΄τερη κρι΄ση σχετικα΄ µε το κατα΄ πο΄σον η εξωτερικη΄ δραστηριο΄τητα συµβιβα΄ζεται µε τις επαγγελµατικε΄ς δραστηριο΄τητες του ενδιαφερο΄µενου υπαλλη΄λου και µε τους προαναφερο΄µενους κανο΄νες. Για τους υπαλλη΄λους ε΄ως βαθµου΄ Α4, ει΄ναι δυνατο΄ν να καταρτισθει΄ κατα΄λογος των εξωτερικω΄ν δραστηριοτη΄των µε τη συλλογη΄ των σχετικω΄ν στοιχει΄ων απο΄ ο΄λες τις γενικε΄ς διευθυ΄νσεις. Εν πα΄ση περιπτω΄σει, η α΄δεια που χορηγει΄ται για α΄σκηση εξωτερικη΄ς δραστηριο΄τητας ισχυ΄ει για ε΄να ε΄τος το πολυ΄. Όπως ε΄χει η΄δη αναφερθει΄ στην απα΄ντηση που δο΄θηκε στην ερω΄τηση Ε-2930/98 του αξιο΄τιµου µε΄λους, δεν επιτρε΄πεται η α΄σκηση εξωτερικω΄ν δραστηριοτη΄των, ανεξα΄ρτητα αν ει΄ναι επ’ αµοιβη΄ η΄ ο΄χι, οι οποι΄ες συνεπα΄γονται την α΄σκηση ελευ΄θερου επαγγε΄λµατος η΄ την κατα΄ληψη θε΄σης σε εµπορικη΄ εταιρει΄α. Επι΄ πλε΄ον, το ανω΄τατο ο΄ριο του συνολικου΄ καθαρου΄ εισοδη΄µατος των υπαλλη΄λων απο΄ την α΄σκηση εξωτερικω΄ν δραστηριοτη΄των, ει΄ναι 3. 500 EUR ετησι΄ως. Ο υπα΄λληλος οφει΄λει να µεταφε΄ρει στην Επιτροπη΄ κα΄θε ποσο΄ που λαµβα΄νει πα΄νω απο΄ το προαναφερο΄µενο ανω΄τατο ο΄ριο. Αν η δραστηριο΄τητα συνεχι΄ζεται πε΄ραν του ε΄τους, ο υπα΄λληλος υποχρεου΄ται να υποβα΄λει νε΄α αι΄τηση για την οποι΄α η αρµο΄δια για τους διορισµου΄ς αρχη΄ οφει΄λει να λα΄βει νε΄α απο΄φαση. Αντι΄γραφο της απο΄φασης που λαµβα΄νεται απο΄ την αρµο΄δια αρχη΄ επι΄ της εν λο΄γω αιτη΄σεως, τηρει΄ται στον προσωπικο΄ φα΄κελο του ενδιαφερο΄µενου υπαλλη΄λου. Οι υπα΄λληλοι βαθµου΄ Α1, στους οποι΄ους δο΄θηκε α΄δεια για την α΄σκηση εξωτερικω΄ν δραστηριοτη΄των το 1998, ει΄ναι οι εξη΄ς: 9 κ. Micissi, Γ∆ 3, διδασκαλι΄α (πανεπιστη΄µιο στη Ρω΄µη) 9 κ. Micissi, Γ∆ 3, διδασκαλι΄α στο Κολε΄γιο της Ευρω΄πης Natolin (cid:26) κα Flesch, Μεταφραστικη΄ Υπηρεσι΄α, µε΄λος του Συµβουλι΄ου της Λε΄σχης Μονε΄ Λουξεµβου΄ργου 9 κ. Vanden Abeele, Γ∆ ΧΧΙ, διδασκαλι΄α στο Ελευ΄θερο Πανεπιστη΄µιο Βρυξελλω΄ν. (1999/C 320/150) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-4074/98 υποβολη΄: Daniela Raschhofer (NI) προς την Επιτροπη΄ (14 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆ιαφηµιστικη΄ καµπα΄νια για κληµεντι΄νες Σε µια΄ αυστριακη΄ ηµερη΄σια εφηµερι΄δα στρα΄φηκε η προσοχη΄ µου στην διαφηµιστικη΄ εκστρατει΄α για την κατανα΄λωση και αγορα΄ κληµεντινω΄ν