title: Rådets förordning (EG) nr 194/1999 av den 25 januari 1999 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av hårda fiberskivor (hardboard) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland, och om slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
building slab
import
originating product

text: L 22/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 194/1999 av den 25 januari 1999 om inf(cid:148)rande av slutgiltiga antidumpningstullar p(cid:134) import av h(cid:134)rda fiberskivor (hardboard) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland, och om slutgiltigt uttag av de prelimin(cid:132)ra tullar som inf(cid:148)rts EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 9. 4 i denna, med beaktande av det f(cid:148)rslag som lagts fram av kommis- sionen efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (4) A. ALLM(cid:142)N INFORMATION 1. Provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder (1) (2) (3) Den 6 augusti 1998 inf(cid:148)rdes genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1742/98 (2) (nedan kallad ”f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder”) provisoriska antidumpnings- inom ramen f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande. De (cid:134)tg(cid:132)rder samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i samt- liga gjorde (cid:134)taganden, som godtogs. utom Ryssland ber(cid:148)rda l(cid:132)nder 2. P(cid:134)f(cid:148)ljande f(cid:148)rfarande Efter det att de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rts l(cid:132)mnade vissa exporterande tillverkare, import(cid:148)rer ber(cid:148)rda och produkten skriftliga synpunkter. De parter som beg(cid:132)rde det gavs m(cid:148)jlighet att bli h(cid:148)rda. gemenskapsanv(cid:132)ndare den av Efter offentligg(cid:148)randet av f(cid:148)rordningen om provi- soriska (cid:134)tg(cid:132)rder gjordes unders(cid:148)kningar p(cid:134) platsen hos f(cid:148)ljande f(cid:148)retag, som anv(cid:132)nder den ber(cid:148)rda produkten vid tillverkning av d(cid:148)rrar: (5) — Svedex BV, Nederl(cid:132)nderna. — Swedoor, en division inom Nobia Nordisk Bygginteri(cid:148)r AB, Sverige (tv(cid:134) tillverkningsan- l(cid:132)ggningar). — Righini SA, Frankrike. — Huet SA, Frankrike. — Theuma Deurenindustrie NV, Belgien. Dessutom bes(cid:148)ktes en icke-klagande tillverkare av h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus, n(cid:132)mligen (6) (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. F(cid:148)rordningen senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EGT L 218, 6. 8. 1998, s. 16. — Industria de Fibras de Madeira, Portugal, samt f(cid:148)ljande icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)r av h(cid:134)rda fiberskivor: — Firma Christian Kr(cid:148)ger GmbH & Co. KG, Tyskland. B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning fiberskivor definieras Den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning i detta antidumpningsf(cid:148)rfarande (cid:132)r h(cid:134)rda fiberskivor (hardboard). H(cid:134)rda som fiberskivor av tr(cid:132) eller andra vedartade material, (cid:132)ven inneh(cid:134)llande harts eller andra organiska bindemedel, med en densitet av mer (cid:132)n 0,8 g/cm3, enligt KN- som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande klassificeras nummer ex 4411 11 00 och ex 4411 19 00. H(cid:134)rda fiberskivor framst(cid:132)lls alltid genom en v(cid:134)t tillverkningsprocess (i motsats till fiberskivor fram- st(cid:132)llda genom torr process enligt nedan) och har normalt en densitet p(cid:134) mellan 800 och 1 050 kg/ m3 och en tjocklek p(cid:134) mellan 1,8 och 6,0 mm. H(cid:134)rda fiberskivor anv(cid:132)nds framf(cid:148)r allt vid tillverk- inom byggindustrin och bilin- ning av m(cid:148)bler, dustrin, till d(cid:148)rrblad samt f(cid:148)r f(cid:148)rpackning av fr(cid:132)mst frukt och gr(cid:148)nsaker. 2. Tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process Efter det att de provisoriska antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)r- import(cid:148)rer och derna inf(cid:148)rts fortsatte ett antal anv(cid:132)ndare att h(cid:132)vda att f(cid:148)rfarandet borde omfatta ett st(cid:148)rre antal produkter. De h(cid:132)vdade s(cid:132)rskilt att s(cid:134) kallade ”tunna” (mindre (cid:132)n 6 mm tjocka) fiber- skivor framst(cid:132)llda genom torr process, t. ex. fiber- (tunna skivor med medelh(cid:148)g och h(cid:148)g densitet MDF och HDF), har v(cid:132)sentligen samma slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den som h(cid:134)rda fiberskivor och att samtliga dessa typer d(cid:132)rf(cid:148)r utg(cid:148)r en enda produkt. Det gjordes d(cid:132)rf(cid:148)r g(cid:132)llande att analysen av dump- ning, intresse borde omfatta alla dessa produkter. skada och gemenskapens P(cid:134) grundval av de uppgifter som l(cid:132)mnats fram till skedet gjordes en prelimin(cid:132)r det prelimin(cid:132)ra bed(cid:148)mning av i vilken utstr(cid:132)ckning de slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)dena f(cid:148)r h(cid:134)rda fiberskivor och f(cid:148)r tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/17 (cid:148)verlappar varandra. P(cid:134) grundval av de uppgifter som l(cid:132)mnats sedan f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder offentliggjordes har en slutgiltig bed(cid:148)m- ning gjorts, och det har fastst(cid:132)llts att denna (cid:148)ver- lappning teoretiskt sett (cid:132)r betydande och att det endast i n(cid:134)gra f(cid:134) marknadssegment inte (cid:132)r m(cid:148)jligt (cid:148)ver huvud taget att ers(cid:132)tta den ena produkten med den andra. (7) Liknande slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den (cid:132)r emel- lertid inte i sig avg(cid:148)rande f(cid:148)r fr(cid:134)gan om likadan produkt. Slutsatserna fr(cid:134)n den prelimin(cid:132)ra under- s(cid:148)kningen, n(cid:132)mligen att h(cid:134)rda fiberskivor och tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process inte utg(cid:148)r en enda produkt, hade sin grund de olika fysiska och kemiska egenskaper hos de tv(cid:134) produk- terna. Efter ytterligare unders(cid:148)kning av de olika aspekterna p(cid:134) fr(cid:134)gan har analysen kunnat preciseras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: — Det bekr(cid:132)ftas att den tunna HDF-varianten av fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process kan tillverkas i densiteter som (cid:132)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara med eller h(cid:148)gre (cid:132)n densiteten hos h(cid:134)rda fiberskivor. Tunna HDF har en densitet p(cid:134) (cid:148)ver 800 kg/m3 och (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r den variant som ligger n(cid:132)rmast h(cid:134)rda fiberskivor. — Genomsnittspriserna var emellertid h(cid:148)gre f(cid:148)r tunna HDF (cid:132)n f(cid:148)r tunna MDF (10–15 % i genomsnitt) och f(cid:148)r de flesta h(cid:134)rda fiberskivor av samma tjocklek under 6 mm, vilket inneb(cid:132)r att det under den unders(cid:148)kta perioden huvud- sakligen var tunna MDF (med en densitet under 800 kg/m3) som p(cid:134) marknaden konkurrerade med h(cid:134)rda fiberskivor inom en stor del av dessas s(cid:132)rskilt slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den, inom m(cid:148)belindustrin, delar av f(cid:148)rpackningssek- torn, tavelramssektorn samt delar av d(cid:148)rrsek- torn. (8) (9) framst(cid:132)llda — Det p(cid:134)pekades ocks(cid:134) att nya emissionsfria genom torr tunna fiberskivor process nu tillverkas, dvs. tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process som inte inne- h(cid:134)ller formaldehyd. Till f(cid:148)ljd av denna utveck- ling kan tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process konkurrera p(cid:134) marknaden f(cid:148)r livs- medelsf(cid:148)rpackning, d(cid:132)r de hittills har varit uteslutna p(cid:134) grund av sitt inneh(cid:134)ll av formal- dehyd. Dessa emissionsfria produkter (cid:132)r emel- lertid en helt ny innovation, och (cid:132)ven om det (cid:132)r t(cid:132)nkbart framst(cid:132)llda genom torr process i framtiden skulle kunna anv(cid:132)ndas livsmedelsf(cid:148)rpackning (cid:132)r detta troligen uteslutet i nul(cid:132)get p(cid:134) grund av deras h(cid:148)gre pris. Denna utveckling (cid:132)gde rum efter unders(cid:148)kningsperiodens utg(cid:134)ng och kunde d(cid:132)rf(cid:148)r inte unders(cid:148)kas. fiberskivor tunna f(cid:148)r att — Det akt(cid:148)rer faktum att skivan skall inom de ber(cid:148)rda tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process och h(cid:134)rda fiberskivor har ett antal gemensamma slutliga anv(cid:132)ndningsom- r(cid:134)den betyder inte att marknaden betraktar dem som en enda produkt. I sj(cid:132)lva verket har de flesta sektorerna bekr(cid:132)ftat att de inte i praktiken anv(cid:132)nder de olika skivtyperna utan (cid:134)tskillnad, eftersom de tv(cid:134) produkterna skiljer sig (cid:134)t vad betr(cid:132)ffar fysiska egenskaper och teknisk prestanda. I st(cid:132)llet v(cid:132)ljer de den av produkterna som b(cid:132)st passar f(cid:148)r deras tekniska krav. Tunn MDF har t. ex. en f(cid:148)rdel n(cid:132)r lamineras, eftersom den har por(cid:148)sare och mattare yta. Dessutom (cid:132)r dess inre struktur j(cid:132)mn och inte skiktad som hos h(cid:134)rda fiberskivor, och den tenderar inte att splittras n(cid:132)r den uts(cid:132)tts f(cid:148)r tryck. Tunn MDF f(cid:148)redras d(cid:132)rf(cid:148)r allm(cid:132)nt framf(cid:148)r h(cid:134)rda fiberskivor vid tillverkning av laminerade d(cid:148)rrar och av m(cid:148)bler. (cid:143) andra sidan har h(cid:134)rda fiberskivor i allm(cid:132)nhet en klar f(cid:148)rdel p(cid:134) de anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den d(cid:132)r densitet eller smidighet kr(cid:132)vs hos skivan, lackerade eller f(cid:148)rm(cid:134)lade d(cid:148)rrar eller bildelar, eller d(cid:132)r det anses att det harts som finns i tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process s(cid:134)som f(cid:148)rklaras ovan skulle kunna ha h(cid:132)lsop(cid:134)verkan, t. ex. vid f(cid:148)rpackning av frukt och gr(cid:148)nsaker. t. ex. i Den slutgiltiga analysen bekr(cid:132)ftar sammanfatt- ningsvis de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena, n(cid:132)mligen att h(cid:134)rda fiberskivor och tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process, (cid:132)ven om de teoretiskt sett (cid:132)r utbytbara p(cid:134) m(cid:134)nga slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den, inte i praktiken utg(cid:148)r en enda produkt eftersom de har olika fysiska och kemiska egenskaper. tunna fiberskivor Det h(cid:132)vdades emellertid att den stora (cid:148)verlapp- ningen mellan de slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)dena framst(cid:132)llda genom torr f(cid:148)r process och f(cid:148)r h(cid:134)rda fiberskivor f(cid:134)r viktiga konse- kvenser f(cid:148)r analysen av orsakerna till den eventu- ella skada som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats, (cid:132)ven om de tv(cid:134) skivtyperna inte utg(cid:148)r en enda produkt. Denna fr(cid:134)ga behandlas i avsnittet om orsakssam- band. 3. Kryssfan(cid:130)r (plywood) och sp(cid:134)nskivor (10) Kommissionen tog emot klarg(cid:148)randen av de argu- ment som lagts fram under unders(cid:148)kningens preli- min(cid:132)ra skede, enligt vilka plywood och sp(cid:134)nskivor ocks(cid:134) kunde ers(cid:132)tta h(cid:134)rda fiberskivor p(cid:134) m(cid:134)nga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den. Av samma sk(cid:132)l som anges ovan i framst(cid:132)llda genom torr process kan emellertid inte en teore- fr(cid:134)ga om tunna fiberskivor L 22/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 tisk likhet mellan de slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)- dena i sig anses som avg(cid:148)rande f(cid:148)r fr(cid:134)gan om likadan produkt. Eftersom h(cid:134)rda fiberskivor har andra fysiska och kemiska egenskaper (cid:132)n sp(cid:134)ns- kivor och plywood, kan inte samtliga dessa anses utg(cid:148)ra en enda produkt. De prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rmed. vida brasilianska h(cid:134)rda fiberskivor borde omfattas av detta f(cid:148)rfarande. Till f(cid:148)ljd av dessa bes(cid:148)k kunde f(cid:148)ljande konstateras: a) Tekniska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den f(cid:148)r h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus 4. Likadan produkt (15) (11) Vid den vidare unders(cid:148)kningen bekr(cid:132)ftades att de h(cid:134)rda fiberskivor som importeras till gemenskapen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och de som tillverkas av gemenskapsindustrin och s(cid:132)ljs p(cid:134) gemenskaps- marknaden inte skiljer sig (cid:134)t vad betr(cid:132)ffar grundl(cid:132)g- gande egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den. Detta g(cid:132)ller (cid:132)ven h(cid:134)rda fiberskivor som tillverkas och s(cid:132)ljs p(cid:134) de inhemska marknaderna i Brasilien, Bulga- rien, Estland, Lettland, Litauen och Polen (det sist- n(cid:132)mnda landet anv(cid:132)ndes (cid:132)ven som j(cid:132)mf(cid:148)relseland f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Ryssland). Slutsatsen drogs d(cid:132)rf(cid:148)r att b(cid:134)de de h(cid:134)rda fiberskivor som tillverkas av gemenskapsindustrin och s(cid:132)ljs p(cid:134) gemenskaps- marknaden och de h(cid:134)rda fiberskivor som tillverkas och s(cid:132)ljs p(cid:134) de inhemska marknaderna i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen var likadana, enligt artikel 1. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundf(cid:148)rordningen”), som de h(cid:134)rda fiberskivor som importeras till gemenskapen fr(cid:134)n de sju l(cid:132)nder som omfattas av unders(cid:148)kningen. (12) De brasilianska exporterande tillverkarna och ett antal anv(cid:132)ndare av h(cid:134)rda fiberskivor, fr(cid:132)mst d(cid:148)rr- bladstillverkare, upprepade emellertid vad de h(cid:132)vdat under det prelimin(cid:132)ra skedet, n(cid:132)mligen att de brasilianska h(cid:134)rda fiberskivorna av eukalyptus inte (cid:132)r en likadan produkt som den som tillverkas av gemenskapsindustrin och att de d(cid:132)rf(cid:148)r borde undantas fr(cid:134)n unders(cid:148)kningen. (13) Av de exporterande tillverkare som ber(cid:148)rs av unders(cid:148)kningen (cid:132)r det bara de brasilianska exporte- rande tillverkarna som levererar h(cid:134)rda fiberskivor framst(cid:132)llda av eukalyptus till gemenskapsmark- naden. Det finns ocks(cid:134) tv(cid:134) tillverkare av h(cid:134)rda fi- berskivor av eukalyptus i gemenskapen, b(cid:134)da p(cid:134) iberiska halv(cid:148)n, men ingen av dem deltog i det klagom(cid:134)l f(cid:148)rfarande inleddes. som ledde till att detta (14) Dessa p(cid:134)st(cid:134)enden om h(cid:134)rda fiberskivor av euka- lyptus har unders(cid:148)kts grundligt. Efter det att de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rts gjordes bes(cid:148)k hos ett antal d(cid:148)rrtillverkare i hela gemenskapen. Dessutom bes(cid:148)ktes en icke-klagande gemenskapstillverkare av h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus i Portugal. Syftet med dessa bes(cid:148)k var att klarg(cid:148)ra fr(cid:134)gan om huru- och tillverkarna Ett stort antal tekniska uppgifter avseende egenska- perna hos h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus mottogs fr(cid:134)n de brasilianska exporterande tillverkarna, d(cid:148)rr- tillverkare i gemenskapen och de klagande. De exporterande d(cid:148)rrtillverkarna h(cid:132)vdade att h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus har vissa unika egenskaper som skiljer dem fr(cid:134)n alla andra typer av h(cid:134)rda fiberskivor, vare sig dessa (cid:132)r gjorda av mjuka tr(cid:132)slag eller av andra h(cid:134)rda tr(cid:132)slag (cid:132)n eukalyptus. De h(cid:132)vdade ingen godtagbar alternativ produkt tillverkas av gemen- skapsindustrin. S(cid:132)rskilt d(cid:148)rrtillverkarna understr(cid:148)k att gemenskapsindustrin inte tillverkar h(cid:134)rda fiber- skivor av eukalyptus f(cid:148)r d(cid:148)rrblad. De p(cid:134)pekade att den enda gemenskapsbaserade tillverkaren av h(cid:134)rda tillverkar fiberskivor av eukalyptus som faktiskt kvalitetsskivor f(cid:148)r d(cid:148)rrblad (cid:132)r etablerad i Portugal och inte tillh(cid:148)r de klagande. vidare att (16) Det konstaterades att h(cid:134)rda fiberskivor gjorda av eukalyptustr(cid:132) har ett antal tekniska egenskaper som g(cid:148)r dem s(cid:132)rskilt l(cid:132)mpliga f(cid:148)r d(cid:148)rrblad f(cid:148)r f(cid:132)rdiga d(cid:148)rrar av h(cid:148)g kvalitet. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta g(cid:148)r eukalyptu- sens mycket korta fibrer att de f(cid:132)rdiga h(cid:134)rda fiber- skivorna f(cid:134)r ett mycket regelbundet utseende, h(cid:148)g densitet och st(cid:148)rre dragh(cid:134)llfasthet (cid:132)n h(cid:134)rda fi- berskivor gjorda av andra tr(cid:132)slag. F(cid:148)r det andra har eukalyptustr(cid:132)det knappt n(cid:134)gon bark, vilket g(cid:148)r att den pressade skivan har mycket f(cid:134) fel. (17) Eukalyptus (cid:132)r emellertid inte den enda tr(cid:132)dart som har korta fibrer. De klagande har anf(cid:148)rt att det finns 40 andra arter som v(cid:132)xer i v(cid:132)stra Europa och som har ungef(cid:132)r lika l(cid:134)nga fibrer som eukalyptus, i n(cid:134)gra fall till och med kortare. (18) Det b(cid:148)r (cid:132)ven noteras att den h(cid:148)ga kvalitet som d(cid:148)rrtillverkarna kr(cid:132)ver inte finns endast hos det slags tr(cid:132) som de h(cid:134)rda fiberskivorna (cid:132)r gjorda av. En del av de egenskaper som kr(cid:132)vs, t. ex. j(cid:132)mn och tillf(cid:148)rlitlig tjocklek hos den skiva som anv(cid:132)nds, h(cid:148)g densitet, god motst(cid:134)ndskraft mot h(cid:148)ga tempera- turer (d(cid:148)rrar monteras vid (cid:148)ver 100 (cid:190)C) och mot fukt samt avsaknad av defekter p(cid:134) ytan, (cid:132)r inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis kopplade till eukalyptus utan kan (cid:132)ven (cid:134)stadkommas med andra tr(cid:132)slag om tillverk- ningsprocessen (cid:148)vervakas noga. Vad betr(cid:132)ffar lack- eringen konstaterades dessutom att vissa h(cid:134)rda fiberskivor av andra tr(cid:132)slag (cid:132)n eukalyptus kan lack- 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/19 eras med godtagbart resultat om l(cid:132)mplig teknik och f(cid:132)rgm(cid:132)ngd anv(cid:132)nds. F(cid:148)rdelen med eukalyptus och med h(cid:134)rda fiberskivor av h(cid:134)rda tr(cid:132)slag allm(cid:132)nt sett ligger huvudsakligen i att en mindre m(cid:132)ngd f(cid:132)rg kr(cid:132)vs f(cid:148)r ett j(cid:132)mnt resultat. b) BULGARIEN (23) De bulgariska exporterande tillverkarna l(cid:132)mnade inga synpunkter efter det att uppgifterna utl(cid:132)mnats och f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder offent- liggjorts. (19) Analysen av d(cid:148)rrtillverkarnas verksamhet bekr(cid:132)f- tade vidare att det till ej f(cid:132)rdigbehandlade d(cid:148)rrar, som grundm(cid:134)las i vitt men som kr(cid:132)ver slutbehand- ling av den slutliga kunden, anv(cid:132)nds d(cid:148)rrblad fram- st(cid:132)llda av andra tr(cid:132)slag. Det konstaterades ocks(cid:134) att vissa d(cid:148)rrtillverkare anv(cid:132)nde h(cid:134)rda fiberskivor som tillverkats i gemenskapen av andra tr(cid:132)slag (cid:132)n euka- lyptus f(cid:148)r tillverkning av lackerade d(cid:148)rrar. (20) Dessutom konstaterades att h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus under unders(cid:148)kningsperioden (cid:132)ven anv(cid:132)ndes f(cid:148)r vissa (cid:132)ndam(cid:134)l inom m(cid:148)belindustrin, takindustrin och bilindustrin och, i form av spill- bitar av h(cid:134)rda fiberskivor, till frukt- och gr(cid:148)nsaks- l(cid:134)dor. b) Slutsats om huruvida h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus utg(cid:148)r en likadan produkt (21) Unders(cid:148)kningen av de uppgifter som l(cid:132)mnats av de ber(cid:148)rda parterna bekr(cid:132)ftar att de s(cid:132)rskilda egenska- perna hos h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus inte tekniskt sett utesluter att dessa anv(cid:132)nds p(cid:134) omr(cid:134)den d(cid:132)r (cid:132)ven andra h(cid:134)rda fiberskivor anv(cid:132)nds. Det faktum att de inte i n(cid:134)gon st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning anv(cid:132)nds utanf(cid:148)r d(cid:148)rrbladssektorn h(cid:132)nger endast samman med deras relativt sett h(cid:148)gre pris p(cid:134) mark- naden, j(cid:132)mf(cid:148)rt med h(cid:134)rda fiberskivor av andra h(cid:134)rda tr(cid:132)slag och av mjuka tr(cid:132)slag. De h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus som tillverkas och exporteras av brasilianska exporterande tillver- kare har visserligen vissa s(cid:132)rskilda egenskaper, men dessa utg(cid:148)r inte ett tillr(cid:132)ckligt sk(cid:132)l att (cid:132)ndra slut- satsen att de utg(cid:148)r en likadan produkt som de h(cid:134)rda fiberskivor som tillverkas av gemenskapsin- dustrin, eftersom de har samma grundl(cid:132)ggande anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den, och fysiska s(cid:134)som avses i artikel 1. 4 i grundf(cid:148)rordningen. egenskaper C. DUMPNING 1. S(cid:132)rskilda fr(cid:134)gor r(cid:148)rande fastst(cid:132)llandet av dumpning f(cid:148)r vart och ett av de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna a) BRASILIEN (22) Med h(cid:132)nsyn till slutsatserna om orsakssamband i sk(cid:132)l 53–56 anses det inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att redog(cid:148)ra f(cid:148)r n(cid:134)gra avg(cid:148)randen betr(cid:132)ffande dumpning av import av den ber(cid:148)rda produkten fr(cid:134)n Brasilien. De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, som fast- st(cid:132)llts f(cid:148)r de bulgariska exporterande tillverkarna f(cid:148)rblir of(cid:148)r(cid:132)ndrade och (cid:132)r f(cid:148)ljande: — Fazerles AD: — Lessoplast AD: — Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 7,1 % 7,2 % 7,2 % c) ESTLAND (24) Den estniska exporterande tillverkaren l(cid:132)mnade inga synpunkter efter det att uppgifterna utl(cid:132)mnats och f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder offent- liggjorts. De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, som fast- st(cid:132)llts f(cid:148)r de estniska exporterande tillverkarna f(cid:148)rblir of(cid:148)r(cid:132)ndrade och (cid:132)r f(cid:148)ljande: — AS Repo Vabrikud: — Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 6,0 % 6,0 % d) LETTLAND A l l m (cid:132) n t i) Produktklassificering (25) Efter det att de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rts beg(cid:132)rde den lettiska exporterande tillverkaren att vissa av f(cid:148)retagets produktnummer skulle omklassi- ficeras till produktkontrollnummer. Denna beg(cid:132)ran grundade sig p(cid:134) det faktum att vissa av f(cid:148)retagets produktnummer, som av f(cid:148)retaget ursprungligen felaktigt uppgivits avse standardprodukter, i sj(cid:132)lva verket borde avse produkter som kapats enligt s(cid:132)rskilda m(cid:134)tt. Denna beg(cid:132)ran har beviljats, eftersom f(cid:148)retagets produktnummer i fr(cid:134)ga i sj(cid:132)lva verket inte omfat- tade standarddimensioner. N o r m a l v (cid:132) r d e i) Vinstmarginal vid konstruerade normalv(cid:132)rden Den lettiska exporterande tillverkaren h(cid:132)vdade att vinsten p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljning vid normal handel n(cid:132)r konstruerade normalv(cid:132)rden anv(cid:132)nds b(cid:148)r uttryckas i procent av f(cid:148)retagets totala inhemska oms(cid:132)ttning av den likadana produkten, dvs. (cid:132)ven oms(cid:132)ttningen av icke-vinstgivande f(cid:148)rs(cid:132)ljning, i st(cid:132)llet f(cid:148)r endast oms(cid:132)ttningen av f(cid:148)rs(cid:132)ljning vid normal handel. L 22/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 Den metod som anv(cid:132)nds av kommissionen i f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder ger enligt tillverkaren en alltf(cid:148)r stor vinstmarginal. Den lettiska tillverkaren gjorde vidare g(cid:132)llande att kommissionens metoder skilde sig (cid:134)t n(cid:132)r det g(cid:132)llde ber(cid:132)kningen av, (cid:134) ena sidan, vinstmarginalerna, varvid icke-l(cid:148)nsamma transaktioner undantogs, och dumpningens omfattning, varvid negativ dump- ning undantogs, och, (cid:134) andra sidan, dumpnings- marginalerna uttryckta i procent av det totala cif- v(cid:132)rdet. ”Beloppen f(cid:148)r Denna beg(cid:132)ran m(cid:134)ste avvisas. De metoder som kommissionen anv(cid:132)nder f(cid:148)r att konstruera normal- v(cid:132)rden och f(cid:148)r att avg(cid:148)ra vilken f(cid:148)rs(cid:132)ljning som (cid:132)gt rum vid normal handel beskrivs i sk(cid:132)len 29 och 31 i f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder och (cid:148)ver- ensst(cid:132)mmer med best(cid:132)mmelserna i artikel 2. 4 och 2. 6 i grundf(cid:148)rordningen. F(cid:148)ljande b(cid:148)r dessutom p(cid:134)pekas: F(cid:148)r det f(cid:148)rsta anges tydligt i artikel 2. 6 i grundf(cid:148)rordningen att (. ) vinst skall baseras p(cid:134) faktiska uppgifter om (. ) tillverk- ning och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den likadana produkten vid normal handel”. F(cid:148)r det andra (cid:132)r syftet att fastst(cid:132)lla en vinstmarginal som normalt sett skulle kunna uppn(cid:134)s vid f(cid:148)rs(cid:132)ljning av en viss produkt p(cid:134) den tredje fastst(cid:132)lls i inhemska marknaden. F(cid:148)r det artikel 2. 4 i grundf(cid:148)rordningen n(cid:132)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning med f(cid:148)rlust av en viss produkt f(cid:134)r anses utg(cid:148)ra normal handel, n(cid:132)mligen om den kvantitet som s(cid:132)ljs med f(cid:148)rlust utg(cid:148)r mindre (cid:132)n 20 % av den totala s(cid:134)lda kvantiteten av produkten. I s(cid:134)dana fall ligger den totala oms(cid:132)ttningen av en produkt, inbegripet transaktioner som sker med f(cid:148)rlust, till grund f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av vinstmarginalen. J (cid:132) m f (cid:148) r e l s e m e l l a n e x p o r t p r i s n o r m a l v (cid:132) r d e o c h i) Justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning Den lettiska exporterande tillverkaren hade beg(cid:132)rt en justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning p(cid:134) grundval av en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan det belopp i lats som f(cid:148)retaget skulle ha f(cid:134)tt vid anv(cid:132)ndning av den v(cid:132)xelkurs som g(cid:132)llde den dag d(cid:134) de respektive kontrakten sl(cid:148)ts med dess kunder och det belopp som i sj(cid:132)lva verket erh(cid:148)lls. Denna beg(cid:132)ran bygger p(cid:134) antagandet att kontraktets datum (cid:132)r f(cid:148)rord- ningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder avvisade kommis- sionen denna beg(cid:132)ran med motiveringen att de kontrakt som den exporterande lettiska tillverkaren l(cid:132)mnat inte gav en riktig bild av de v(cid:132)sentliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvillkoren, och att fakturadatum b(cid:132)ttre avspeglade dessa villkor. f(cid:148)rs(cid:132)ljningsdag. I tillverkaren upprepade sin Den exporterande beg(cid:132)ran och tillade att kontrakt kan (cid:132)ndras. Detta bekr(cid:132)ftar att f(cid:148)retaget skulle kunna svara p(cid:134) v(cid:132)xel- kursvariationer genom att (cid:132)ndra sina exportpriser. Det bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r att s(cid:134)dana kontrakt inte ger en b(cid:132)ttre bild av de v(cid:132)sentliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvillkoren, framf(cid:148)r allt priset, (cid:132)n fakturor. Beg(cid:132)ran kunde d(cid:132)rf(cid:148)r inte godtas. ii) R(cid:132)ntesatser som anv(cid:132)nds i fr(cid:134)ga om krediter (26) Vad betr(cid:132)ffar justeringen f(cid:148)r kreditkostnad h(cid:132)vdar den lettiska exporterande tillverkaren att inl(cid:134)nings- r(cid:132)ntan borde anv(cid:132)ndas i st(cid:132)llet f(cid:148)r utl(cid:134)ningsr(cid:132)ntan, med motiveringen att f(cid:148)retaget har tillr(cid:132)cklig likvi- ditet och att dess kreditkostnader d(cid:132)rf(cid:148)r begr(cid:132)nsar sig till de r(cid:132)nteinkomster det g(cid:134)r miste om p(cid:134) sitt bankkonto. till h(cid:132)nsyn gemenskapsinstitutionernas Med sedvanliga praxis befanns det inte l(cid:132)mpligt att ber(cid:132)kna justeringen f(cid:148)r kreditkostnad p(cid:134) grundval av inl(cid:134)ningsr(cid:132)ntan, eftersom denna utg(cid:148)r en alter- nativkostnad och inte en faktisk kostnad. Det noteras i detta sammanhang att den r(cid:132)nta som enligt de kontrakt som l(cid:132)mnats till kommissionen debiteras kunder vid f(cid:148)rsenad betalning, fastst(cid:132)lls p(cid:134) grundval av utl(cid:134)nings- och inte inl(cid:134)ningsr(cid:132)ntan. iii) V(cid:132)rdeminskning hos den n(cid:132)rst(cid:134)ende inhemska tillverkarens maskiner (27) Den lettiska exporterande tillverkaren h(cid:132)vdar att v(cid:132)rdeminskningen hos den n(cid:132)rst(cid:134)ende inhemska tillverkarens maskiner borde ha ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av en avskrivningsperiod p(cid:134) tio (cid:134)r i st(cid:132)llet f(cid:148)r fem (cid:134)r. Med h(cid:132)nsyn till artikel 2. 5 i grundf(cid:148)rordningen kunde denna beg(cid:132)ran inte godtas, eftersom det belopp som anv(cid:132)nts (cid:148)verensst(cid:132)mmer med det belopp som angivits i den reviderade (cid:134)rsredovis- ningen f(cid:148)r 1997, och avskrivning med 20 % per (cid:134)r tycks d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) ett rimligt s(cid:132)tt (cid:134)terspegla de v(cid:132)rde- minskningskostnader som h(cid:132)nf(cid:148)r sig till tillverk- ningen av den ber(cid:148)rda produkten. D u m p n i n g (28) P(cid:134) grundval av ovanst(cid:134)ende har f(cid:148)ljande (cid:132)ndrade dumpningsmarginaler, uttryckta av importpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de lettiska exporterande tillverkarna: i procent — AS ”Bolder(cid:131)ja”: — Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 4,7 % 4,7 % 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/21 e) LITAUEN (29) Den litauiska exporterande tillverkaren l(cid:132)mnade inga synpunkter efter det att uppgifterna utl(cid:132)mnats och f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder offent- liggjorts. De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, som fast- st(cid:132)llts f(cid:148)r de litauiska exporterande tillverkarna f(cid:148)rblir of(cid:148)r(cid:132)ndrade och (cid:132)r f(cid:148)ljande: — JSC Grigiskes: — Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 11,4 % 11,4 % f) POLEN N o r m a l v (cid:132) r d e (33) i) Vinstmarginal vid konstruerade normalv(cid:132)rden (30) De polska exporterande tillverkarna gjorde samma beg(cid:132)ran som den lettiska exporterande tillverkaren vad betr(cid:132)ffar ber(cid:132)kningen av vinstmarginalen vid konstruerat normalv(cid:132)rde (se sk(cid:132)l 25). Denna beg(cid:132)ran avslogs av de orsaker som anges i sk(cid:132)l 25. ningens l(cid:148)nsamhet blir alltf(cid:148)r h(cid:148)g, vilket p(cid:134)verkar dumpningsmarginalen. I sk(cid:132)l 27 i f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder fastst(cid:132)lls att endast h(cid:134)rda fiberskivor med samma egenskaper och av samma kvalitet (cid:132)r direkt j(cid:132)mf(cid:148)r- bara. Orsaken till detta (cid:132)r att de h(cid:134)rda fiberski- vornas kvalitet i h(cid:148)g grad avg(cid:148)r deras pris och huruvida de (cid:132)r l(cid:132)mpliga f(cid:148)r vissa anv(cid:132)ndningsom- r(cid:134)den. Av detta sk(cid:132)l, och eftersom dessa h(cid:134)rda fi- berskivor av l(cid:134)g kvalitet till gemenskapen, beg(cid:132)ran inte godtas. inte exporterades f(cid:148)retagets kunde iv) Tillverkningskostnad av fiberskivor En polsk exporterande tillverkare f(cid:148)reslog en annan metod (cid:132)n den som angivits i detta f(cid:148)retags svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret f(cid:148)r att ber(cid:132)kna kostnaderna f(cid:148)r att kapa h(cid:134)rda standardstorlek till s(cid:132)rskilda m(cid:134)tt. Med denna nya metod f(cid:148)r kostnads- f(cid:148)rdelning tas h(cid:132)nsyn (cid:132)ven till de kapade skivornas tjocklek, och inte bara till antalet kapade kvadrat- meter. Denna beg(cid:132)ran motiverades med att sk(cid:132)rma- skinerna samtidigt kan kapa skivor upp till en tjocklek av 100 mm. D(cid:132)rf(cid:148)r, h(cid:132)vdades det, varierar det antal kvadratmeter som f(cid:148)retaget kan kapa vid en kapning avsev(cid:132)rt beroende p(cid:134) de kapade skivornas tjocklek. F(cid:148)ljaktligen godtogs beg(cid:132)ran. (31) (32) ii) F(cid:148)rdelning av f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administra- tionskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader En polsk exporterande tillverkare h(cid:132)vdade att den f(cid:148)rdelningsmetod baserad p(cid:134) oms(cid:132)ttning som kommissionen anv(cid:132)nt f(cid:148)r att f(cid:148)rdela f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader avseende inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning borde (cid:132)ndras, och att den metod som f(cid:148)retaget normalt till(cid:132)mpar och som det anv(cid:132)nder i sitt svar p(cid:134) fr(cid:134)ge- formul(cid:132)ret i st(cid:132)llet borde anv(cid:132)ndas. Denna metod grundar sig p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen i ton, p(cid:134) vilken till(cid:132)mpas omr(cid:132)kningsfaktorer (t. ex. de faktorer som anv(cid:132)nds f(cid:148)r att omvandla ton till kvadratmeter) f(cid:148)r tjockleken p(cid:134) en viss typ av h(cid:134)rda fiberskivor. Beg(cid:132)ran granskades, och slutsatsen drogs att den f(cid:148)rdelningsmetod som anv(cid:132)nds i svaret p(cid:134) fr(cid:134)gefor- mul(cid:132)ret (cid:148)verensst(cid:132)mmer med f(cid:148)retagets normala praxis f(cid:148)r bokf(cid:148)ring av kostnader. F(cid:148)rdelningsme- toden f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskost- nader och andra allm(cid:132)nna kostnader har f(cid:148)ljakt- ligen (cid:132)ndrats i enlighet med f(cid:148)retagets beg(cid:132)ran. iii) Undantagande av vissa transaktioner tillverkare exporterande ifr(cid:134)gasatte En polsk fastst(cid:132)lla normal- kommissionens metod f(cid:148)r att v(cid:132)rde, enligt vilken transaktioner med h(cid:134)rda fiber- skivor av l(cid:134)g kvalitet undantogs. Enligt detta f(cid:148)retag g(cid:148)r undantagandet av dessa transaktioner att f(cid:148)rs(cid:132)lj- J (cid:132) m f (cid:148) r e l s e m e l l a n e x p o r t p r i s n o r m a l v (cid:132) r d e o c h i) Ink(cid:148)rningskostnader (34) En polsk exporterande tillverkare, som n(cid:132)mns i sk(cid:132)l 65 i f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder, protesterade mot kommissionens avslag av dess beg(cid:132)ran om justering f(cid:148)r ink(cid:148)rningskostnader vad betr(cid:132)ffar dess tillverkning av bearbetade h(cid:134)rda fiberskivor. Eftersom inga nya bevis l(cid:132)mnades av denna tillverkare bekr(cid:132)ftas emellertid de avg(cid:148)- randen som anges i sk(cid:132)l 65 i f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder. D u m p n i n g (35) En polsk tillverkare ifr(cid:134)gasatte kommissionens metod med ber(cid:132)kning av en enda dumpningsmar- ginal f(cid:148)r samtliga typer av h(cid:134)rda fiberskivor, i st(cid:132)llet f(cid:148)r obearbetade f(cid:148)r olika dumpningsmarginaler respektive bearbetade h(cid:134)rda fiberskivor. Denna beg(cid:132)ran kunde inte godtas. Det (cid:132)r gemens- kapsinstitutionernas sedvanliga praxis att i enlighet med best(cid:132)mmelserna i artiklarna 1 och 2 i grund- f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lla en dumpningsmarginal f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten som helhet och inte f(cid:148)r typ eller modell av den ber(cid:148)rda varje kategori, L 22/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 produkten. Orsaken till detta (cid:132)r att det n(cid:132)r det g(cid:132)ller en produkt som h(cid:134)rda fiberskivor, som f(cid:148)re- kommer i ett stort antal typer, ur tullsynpunkt (cid:132)r opraktiskt att genomf(cid:148)ra antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder, s(cid:132)rskilt antidumpningstullar, som varierar beroende p(cid:134) vilken typ det r(cid:148)r sig om. (36) P(cid:134) grundval av ovanst(cid:134)ende har f(cid:148)ljande (cid:132)ndrade dumpningsmarginaler, uttryckta av importpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de polska exporterande tillverkarna: i procent — Ekopłyta SA: — Zakłady Płyt Pils´niowych SA w Krosnie Odrzanskim: 20,6 % 11,0 % — Czarna Woda Zakłady Płyt Pils´niowych: 34,8 % — Alpex Karlino SA: 22,4 % — Zakłady Płyt Pils´niowych SA, Przemysl: 9,1 % — Koniecpolskie Zakłady Płyt Pils´niowych SA: — Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 11,4 % 34,8 % Vad betr(cid:132)ffar Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen konstaterades samarbetsviljan allm(cid:132)nt sett vara stor. Det ans(cid:134)gs d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att, s(cid:134)som anges i sk(cid:132)l 35 i f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder, fastst(cid:132)lla dumpningsmarginalen f(cid:148)r de icke-samarbetsvilliga f(cid:148)retagen i de l(cid:132)nder d(cid:132)r samarbetsviljan var stor till samma niv(cid:134) som den h(cid:148)gsta eller den enda dumpningsmarginal som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r ett samarbetsvilligt f(cid:148)retag i det aktu- ella landet. g) RYSSLAND (37) Ingen rysk exporterande tillverkare l(cid:132)mnade n(cid:134)gra synpunkter efter det att uppgifterna utl(cid:132)mnats och f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder offentlig- gjorts. Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r Ryssland ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av ett v(cid:132)gt genomsnitt av de normalv(cid:132)rden som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r samarbetsvilliga polska f(cid:148)retag. Dumpningsmarginalen f(cid:148)r Ryssland har r(cid:132)knats om med h(cid:132)nsyn till f(cid:148)r(cid:132)ndringarna av de normal- v(cid:132)rden som i enlighet med sk(cid:132)len 30–33 fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de polska f(cid:148)retagen. En ny enhetlig dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, p(cid:134) 30,6 % har s(cid:134)lunda fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de ryska exporterande tillverkarna. 2. Dumpad import a) Sammanslagning (39) De brasilianska exporterande tillverkarna uppre- pade sin beg(cid:132)ran att importen till gemenskapen fr(cid:134)n Brasilien inte samman med skulle importen fr(cid:134)n de (cid:148)vriga l(cid:132)nder som ber(cid:148)rs av f(cid:148)rfa- randet. De h(cid:132)vdade att h(cid:134)rda fiberskivor som till- verkas i Brasilien och exporteras till gemenskapen inte konkurrerar med import fr(cid:134)n de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: sl(cid:134)s — Deras exportpriser ligger p(cid:134) en h(cid:148)gre genom- snittlig niv(cid:134) (cid:132)n vad som (cid:132)r fallet f(cid:148)r de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, vilket framg(cid:134)r av den l(cid:132)gre prisunderskridandemarginal som konstaterades i det prelimin(cid:132)ra skedet. — Importens volym och marknadsandel uppvisade under den unders(cid:148)kta perioden en annan utveckling (cid:132)n vad som var fallet f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. — De importerade produkterna s(cid:132)ljs till andra tillverkare av lackerade framf(cid:148)r allt kunder, d(cid:148)rrar. (40) En granskning av dessa p(cid:134)st(cid:134)enden ledde till f(cid:148)ljande avg(cid:148)randen: import N(cid:132)stan all fr(cid:134)n Brasilien var avsedd f(cid:148)r s(cid:132)rskilda slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den, framf(cid:148)r allt tillverkning av lackerade d(cid:148)rrar, en sektor d(cid:132)r h(cid:148)ga priser kan tas ut och till vilken de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna inte s(cid:132)ljer. Anv(cid:132)ndarna av brasilianska h(cid:134)rda fiberskivor ans(cid:134)g i sj(cid:132)lva verket att h(cid:134)rda fiberskivor fr(cid:134)n dessa andra k(cid:132)llor var helt och h(cid:134)llet ol(cid:132)mpliga f(cid:148)r deras behov, b(cid:134)de av tekniska och ekonomiska sk(cid:132)l. Ovanst(cid:134)ende avg(cid:148)randen om slutlig anv(cid:132)ndning st(cid:148)ds av de brasilianska prisniv(cid:134)erna, som (cid:132)r avse- v(cid:132)rt h(cid:148)gre (cid:132)n vad som (cid:132)r fallet f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Vidare konstateras att importen fr(cid:134)n Brasilien minskar medan importen fr(cid:134)n (cid:148)vriga l(cid:132)nder (cid:148)kar. (41) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende (cid:132)r det i detta fall inte orimligt att dra slutsatsen att det skulle vara ol(cid:132)mp- ligt att vid bed(cid:148)mningen sl(cid:134) samman verkan av importen fr(cid:134)n Brasilien med verkan av importen fr(cid:134)n (cid:148)vriga unders(cid:148)kta k(cid:132)llor. Verkan av importen fr(cid:134)n Brasilien unders(cid:148)ktes d(cid:132)rf(cid:148)r separat. b) Den dumpade importens volym och prisutveck- ling D. SKADA (42) De prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena bekr(cid:132)ftas. 1. F(cid:148)rbrukning (38) De prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena bekr(cid:132)ftas. att vid analysen separera verkan av Beslutet importen fr(cid:134)n Brasilien fr(cid:134)n verkan av importen fr(cid:134)n de (cid:148)vriga l(cid:132)nderna ger emellertid f(cid:148)ljande analys av importvolym och prisutveckling: 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/23 Import fr(cid:134)n Brasilien: 1993 1994 1995 1996 Under- s(cid:148)knings- perioden Kvantitet (ton) Indexerad 62 193 61 605 69 783 58 514 54 890 100 99 112 94 88 V(cid:132)rde (1 000 ecu) 18 117 17 724 20 767 16 772 15 715 Indexerad Marknadsandel (%) Indexerad Pris per ton Indexerad 100 6,3 100 291 100 98 5,4 86 288 99 115 6,0 95 298 102 93 5,2 82 287 98 87 4,6 73 286 98 (43) Importvolym och marknadsandel uppvisar en avsev(cid:132)rd minskning mellan 1995 och unders(cid:148)kningsperioden, medan priserna f(cid:148)rblev relativt stabila under hela den unders(cid:148)kta perioden. Import fr(cid:134)n (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nder: 1993 1994 1995 1996 Under- s(cid:148)knings- perioden Kvantitet (ton) Indexerad 171 890 192 165 253 041 209 727 222 103 100 112 147 122 129 V(cid:132)rde (1 000 ecu) 28 707 33 919 49 103 43 461 49 112 Indexerad Marknadsandel (%) Indexerad Pris per ton Indexerad 100 17,4 100 167 100 118 16,9 97 177 106 171 21,7 125 194 116 151 18,5 107 207 124 171 18,7 108 221 132 Importvolymerna och marknadsandelarna (cid:148)kade kraftigt mellan 1993 och 1995, minskade 1996 och (cid:148)kade unders(cid:148)kningsperioden. Importen, b(cid:134)de i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel, var st(cid:148)rre under unders(cid:148)kningspe- rioden (cid:132)n vid b(cid:148)rjan av den unders(cid:148)kta perioden. under igen (cid:142)ven om priserna steg avsev(cid:132)rt under den period som omfattas underskred priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n samtliga dessa l(cid:132)nder (cid:132)nd(cid:134) kraftigt gemenskapsindustrins priser under unders(cid:148)kningsperioden. skadeanalysen, av synpunkter p(cid:134) den metod som anv(cid:132)nts f(cid:148)r att ber(cid:132)kna prisunderskridandet. Det p(cid:134)pekades att skillnaden mellan de brasili- anska exportpriserna och gemenskapsindustrins priser till st(cid:148)rsta delen orsakades av en liten del av transaktionerna unders(cid:148)kningsperioden, motsvarande mindre (cid:132)n 1 % av gemenskapens till- verkning. under c) Prisj(cid:132)mf(cid:148)relse (44) Efter det att de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena utl(cid:132)mnats l(cid:132)mnade de brasilianska exporterande tillverkarna En av de brasilianska exporterande tillverkarna beg(cid:132)rde att det pris som den f(cid:148)rsta oberoende kunden i gemenskapen betalar till en n(cid:132)rst(cid:134)ende till(cid:132)mpliga fall skulle anv(cid:132)ndas vid import(cid:148)r samma j(cid:132)mf(cid:148)relsen, eftersom detta pris priser. handelsled avser som gemenskapsindustrins i L 22/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 Vidare beg(cid:132)rdes att de konstaterade marginalerna skulle uttryckas i procent av det totala v(cid:132)rdet av importen under unders(cid:148)kningsperioden, inbegripet den import som undantagits vid j(cid:132)mf(cid:148)relsen d(cid:132)rf(cid:148)r att inga motsvarande modeller s(cid:134)lts av gemenskaps- tillverkarna. (45) Den senare beg(cid:132)ran avslogs. Det (cid:132)r gemenskapsins- titutionernas sedvanliga praxis att anv(cid:132)nda endast cif-v(cid:132)rdet av den import under unders(cid:148)kningspe- rioden f(cid:148)r vilken en verklig prisunderskridande- analys har gjorts och, f(cid:148)r vilken motsvarande gemenskapstillverkade produkttyper fanns n(cid:132)r de konstaterade marginalerna fastst(cid:132)lldes. f(cid:148)ljaktligen, (46) Vidare granskades noga de produktkontrollnummer som l(cid:132)mnats av b(cid:134)de exporterande tillverkare och gemenskapstillverkare, och dessa (cid:132)ndrades vid behov f(cid:148)r att j(cid:132)mf(cid:148)relsen skulle bli r(cid:132)ttvis. J(cid:132)mf(cid:148)- relsen gjordes sedan i samma handelsled mellan gemenskapstillverkarnas priser fabrik och antingen exportpriserna cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, efter tull, n(cid:132)r varorna s(cid:134)ldes direkt av de exporterande tillverkarna till en oberoende kund, eller den n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rens (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priser fritt fr(cid:134)n lager till den f(cid:148)rsta oberoende kunden. fritt (47) F(cid:148)r ber(cid:132)kningen av prisunderskridandemarginalen v(cid:132)gdes det genomsnittliga prisunderskridandet f(cid:148)r varje typ med kvantiteten dumpad import och multiplicerades med f(cid:148)r motsvarande gemenskapstillverkade produkter. genomsnittspriserna Samma kriterier till(cid:132)mpades p(cid:134) prisj(cid:132)mf(cid:148)relserna avseende de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. (48) De exporttransaktioner som l(cid:134)g till grund f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)relsen utgjorde minst 74 % av den samman- lagda exporten fr(cid:134)n vart och ett av de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. (49) De (cid:132)ndrade ber(cid:132)kningarna bekr(cid:132)ftade att samtliga l(cid:132)nder bedrev prisunderskridande utom Brasilien, f(cid:148)r vilket inget prisunderskridande kunde konsta- teras. De nya prisunderskridandeniv(cid:134)erna visas i nedanst(cid:134)ende tabell. (cid:153)versikt (cid:148)ver prisunderskridandemarginaler Land V(cid:132)gt genomsnittligt prisunderskridande vid en direkt j(cid:132)mf(cid:148)relse produkttyp f(cid:148)r produkttyp Brasilien Bulgarien Estland Lettland Litauen — 44 % 65 % 48 % 45 % Land V(cid:132)gt genomsnittligt prisunderskridande vid en direkt j(cid:132)mf(cid:148)relse produkttyp f(cid:148)r produkttyp Polen Ryssland 53 % 65 % 3. Gemenskapsindustrins situation (50) De prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena bekr(cid:132)ftas. 4. Slutsats om skada (51) De polska och lettiska exporterande tillverkarna ifr(cid:134)gasatte de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena om skada med motiveringen att vissa skadefaktorer, t. ex. gemenskapsindustrins tillverkning, marknadsandel inte uppvisade en tillr(cid:132)ckligt och oms(cid:132)ttning, negativ utveckling f(cid:148)r att v(cid:132)sentlig skada skulle anses f(cid:148)religga. Dessa p(cid:134)st(cid:134)enden unders(cid:148)ktes men kunde inte godtas. Den allm(cid:132)nna analysen p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) av samtliga indikatorer avseende gemenskapsin- dustrins situation, s(cid:132)rskilt dess kraftigt minskade f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser och dess allt st(cid:148)rre ekonomiska f(cid:148)rluster, bekr(cid:132)ftar att skada f(cid:148)religger. (52) De prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena om skada bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r. E. SKADANS ORSAKSSAMBAND 1. Verkan av den dumpade importen fr(cid:134)n Brasilien (53) De brasilianska exporterande tillverkarna h(cid:132)vdade att importen fr(cid:134)n Brasilien inte kunde ha v(cid:134)llat skada av f(cid:148)ljande orsaker: — De kvantiteter som importerades fr(cid:134)n Brasilien minskade med 20 % mellan 1995 och under- s(cid:148)kningsperioden. — Den brasilianska produkten konkurrerar inte med gemenskapens tillverkning eftersom den s(cid:132)ljs till specialiserade anv(cid:132)ndare, n(cid:132)mligen till- verkare av lackerade d(cid:148)rrar och av bordsunder- l(cid:132)gg samt till bilindustrin, vilka beh(cid:148)ver brasili- anska h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus p(cid:134) grund av sina s(cid:132)rskilda kvalitetskrav och inte kan ers(cid:132)tta dem med andra typer av h(cid:134)rda fiber- skivor, (cid:132)ven om de brasilianska (cid:132)r dyrare. — Priserna p(cid:134) exporten fr(cid:134)n Brasilien underskrider inte gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser, framf(cid:148)r allt inte inom de ovann(cid:132)mnda speciali- serade sektorerna. 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/25 (54) Vad betr(cid:132)ffar det f(cid:148)rsta p(cid:134)st(cid:134)endet utesluter inte minskningen av de importerade kvantiteterna att denna import v(cid:134)llat skada under unders(cid:148)kningspe- rioden. Importen var i sj(cid:132)lva verket fortfarande stor och l(cid:134)g l(cid:134)ngt (cid:148)ver den minimigr(cid:132)ns som avses i artikel 5. 7 i grundf(cid:148)rordningen. (55) Vad betr(cid:132)ffar de andra p(cid:134)st(cid:134)endena konstaterades f(cid:148)ljande: (57) — Omkring 68 % av importen fr(cid:134)n Brasilien under unders(cid:148)kningsperioden var avsedd f(cid:148)r tillverkning av lackerade d(cid:148)rrar i gemenskapen. Gemenskapsindustrin f(cid:148)r lackerade d(cid:148)rrar har str(cid:132)nga kvalitetskrav som uppfylls s(cid:132)rskilt v(cid:132)l av brasilianska h(cid:134)rda fiberskivor. S(cid:134)som p(cid:134)pekas i sk(cid:132)l 18 (cid:132)r emellertid den h(cid:148)ga kvalitet som n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis d(cid:148)rrtillverkarna kopplad till det tr(cid:132)slag som anv(cid:132)nds, i detta fall eukalyptus. Brasilianska fiberskivor h(cid:134)rda l(cid:132)mpar sig v(cid:132)l f(cid:148)r tillverkning av lackerade d(cid:148)rrar, inte enbart d(cid:132)rf(cid:148)r att de g(cid:148)rs av eukalyp- tustr(cid:132) utan ocks(cid:134) d(cid:132)rf(cid:148)r att de brasilianska till- verkarna utf(cid:148)r mycket noggranna kvalitetskon- troller av de varor som exporteras till gemen- skapen. kr(cid:132)ver inte — Under unders(cid:148)kningsperioden anv(cid:132)ndes endast mycket sm(cid:134) m(cid:132)ngder h(cid:134)rda fiberskivor som till- verkats av gemenskapsindustrin f(cid:148)r tillverkning av lackerade d(cid:148)rrar. Efterfr(cid:134)gan tillgodos(cid:134)gs n(cid:132)stan helt och h(cid:134)llet av h(cid:134)rda fiberskivor av eukalyptus fr(cid:134)n Brasilien eller levererades av den portugisiska tillverkaren, som inte tillh(cid:148)r de klagande. D(cid:148)rr- tillverkarna f(cid:148)rklarade sitt val med att dessa leverant(cid:148)rer garanterade en h(cid:148)g kvalitet. som antingen importerades — Argumentet ovan betr(cid:132)ffande de s(cid:132)rskilda slut- liga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)dena st(cid:148)ds av det faktum att inget prisunderskridande f(cid:148)rekommer n(cid:132)r exporten av den brasilianska det produkter som (cid:132)r avsedda f(cid:148)r tillverkning av d(cid:148)rrblad. Priserna p(cid:134) dessa (cid:132)r i sj(cid:132)lva verket betydligt h(cid:148)gre (cid:132)n gemenskapsindustrins priser. g(cid:132)ller — Bevisningen st(cid:148)der d(cid:132)rmed inte gemenskaps- tillverkarnas p(cid:134)st(cid:134)ende om att marknadspri- serna pressades ned av den brasilianska exporten, och att det (cid:132)r pristryck som hindrar dem fr(cid:134)n att tillverka d(cid:148)rrblad som h(cid:134)ller samma kvalitet som den brasilianska produkten och som l(cid:132)mpar sig f(cid:148)r tillverkning av lacke- rade d(cid:148)rrar. — Vad betr(cid:132)ffar den import fr(cid:134)n Brasilien som inte s(cid:134)ldes till tillverkare av lackerade d(cid:148)rrar underskred priserna f(cid:148)r denna inte i genomsnitt priserna f(cid:148)r gemenskapens tillverkning. (56) Det ovanst(cid:134)ende leder till slutsatsen att den brasili- anska exporten inte v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada och att f(cid:148)rfarandet i fr(cid:134)ga om Brasi- lien f(cid:148)ljaktligen b(cid:148)r avslutas utan att (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas. 2. Verkan av den dumpade importen fr(cid:134)n de (cid:148)vriga l(cid:132)nder som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)k- ning Volymen av importen fr(cid:134)n de (cid:148)vriga l(cid:132)nder som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (cid:148)kade med 29 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden. (cid:142)ven om priserna f(cid:148)r denna import i genomsnitt steg med 32 % under samma period underskred de (cid:132)nd(cid:134) kraftigt gemenskapsindustrins priser under under- s(cid:148)kningsperioden. Till f(cid:148)ljd av detta prisunderskri- dande, som varierade mellan 44 % och 67 %, f(cid:148)ll gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser med 16 %, och dess ekonomiska situation f(cid:148)rs(cid:132)mrades kraftigt. De prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena, n(cid:132)mligen att den dumpade importen fr(cid:134)n Bulgarien, Estland, Lett- land, Litauen, Polen och Ryssland v(cid:134)llade gemens- kapsindustrin v(cid:132)sentlig skada, bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r. 3. Verkan av importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (58) (cid:142)ven om vissa exporterande tillverkare i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna (cid:134)terigen h(cid:132)vdade att skadan v(cid:134)llats av den (cid:148)kade importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder, tillhanda- h(cid:148)lls inga nya uppgifter i detta avseende som kunde leda till en (cid:132)ndring av de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)- randena. De prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r. 4. Konkurrens fr(cid:134)n icke-klagande gemen- skapstillverkare (59) av de tillverkarna exporterande f(cid:132)ste Vissa uppm(cid:132)rksamheten p(cid:134) det faktum att icke-klagande gemenskapstillverkare, (cid:132)ven om de inte under- skridit gemenskapsindustrins priser under under- s(cid:148)kningsperioden, i genomsnitt hade underskridit gemenskapsindustrins priser mellan 1993 och 1995, och att detta under de (cid:134)ren kunde ha varit en orsak till skada. (60) Det b(cid:148)r noteras att de icke-klagande tillverkarnas priser, (cid:132)ven om de var l(cid:132)gre (cid:132)n gemenskapsindust- rins priser, var avsev(cid:132)rt h(cid:148)gre (cid:132)n de genomsnittliga priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, med undantag av Brasilien. Det genomsnittliga priset f(cid:148)r denna import var 167 ecu per ton 1993, medan de icke-klagande tillverkarnas genomsnitt- liga enhetspris var 1,02 ecu per m2, vilket motsvarar mer (cid:132)n 300 ecu per ton. (61) Mot bakgrund av dessa prisf(cid:148)rh(cid:134)llanden anses det osannolikt att icke-klagande tillverkares priss(cid:132)tt- ning skulle vara en orsak till skada f(cid:148)r gemenskaps- industrin. Verkan av denna priss(cid:132)ttning anses L 22/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 under alla omst(cid:132)ndigheter inte ha varit tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen fr(cid:134)n de sex l(cid:132)nderna och den skada som v(cid:134)llats. 5. Verkan av fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process (62) Efter det att de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rts h(cid:132)vdade olika exporterande tillverkare (cid:134)terigen att den skada som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats inte orsakats av den dumpade importen utan av konkur- rensen fr(cid:134)n tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process. (63) Unders(cid:148)kningen har visat att tunna fiberskivor skulle kunna framst(cid:132)llda genom torr process anv(cid:132)ndas p(cid:134) de flesta omr(cid:134)den d(cid:132)r h(cid:134)rda fiberskivor anv(cid:132)nds. Den kraftiga tillv(cid:132)xt som under senare (cid:134)r pr(cid:132)glat marknaden f(cid:148)r framst(cid:132)llda genom torr process har emellertid inte haft n(cid:134)gon negativ p(cid:134)verkan p(cid:134) sektorn f(cid:148)r h(cid:134)rda fiberskivor, vilket den (cid:148)kade f(cid:148)rbrukningen av h(cid:134)rda fibe- rskivor bevisar. fiberskivor (64) Olika ber(cid:148)rda parter har l(cid:132)mnat uppskattningar av storleken p(cid:134) sektorn f(cid:148)r tunna fiberskivor fram- st(cid:132)llda genom torr process. P(cid:134) grundval av statistik som tillhandah(cid:134)llits av den europeiska MDF- industrin uppskattas tillverkningen av tunna fibe- rskivor framst(cid:132)llda genom torr process till mellan 500 000 och 600 000 m3 1997, med en (cid:148)kning p(cid:134) omkring 50 % mellan 1993 och 1997. S(cid:132)rskild statistik (cid:148)ver importen av tunna fiberskivor fram- st(cid:132)llda genom torr process finns inte tillg(cid:132)nglig, men importen av fiberskivor av alla tjocklekar framst(cid:132)llda genom torr process rapporterades vara obetydlig fram till 1997. (65) I det prelimin(cid:132)ra skedet visades det emellertid att det var osannolikt att den (cid:148)kade efterfr(cid:134)gan p(cid:134) tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process var en v(cid:132)sentlig orsak till skada, eftersom f(cid:148)rbruk- ningen av h(cid:134)rda fiberskivor (cid:148)kade med 20 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden (det b(cid:148)r erinras om att f(cid:148)rbrukningen var omkring 1,2 miljoner ton under unders(cid:148)kningsperioden, trots (cid:148)kningen inom sektorn f(cid:148)r tunna fiberskivor fram- som st(cid:132)llda genom torr process). Den skada gemenskapsindustrin v(cid:134)llats bestod inte en minskad f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym, vilket kunde ha tytt p(cid:134) att en (cid:148)verg(cid:134)ng till tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process hade skett. Skadan visade sig fr(cid:132)mst i form av ekonomiska f(cid:148)rluster till f(cid:148)ljd av att den dumpade importen pressat ner priserna kraftigt. i (66) De tillg(cid:132)ngliga uppgifterna visar att det genom- snittliga priset f(cid:148)r tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process var h(cid:148)gre (cid:132)n priset f(cid:148)r gemens- kapstillverkade h(cid:134)rda fiberskivor av motsvarande tjocklek under hela perioden 1993–1996. Endast under unders(cid:148)kningsperioden tyder vissa tecken p(cid:134) att en typ av tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process, n(cid:132)mligen tunna MDF, i vissa delar av gemenskapen kan ha n(cid:134)tt samma prisniv(cid:134) som gemenskapstillverkade h(cid:134)rda fiberskivor. (cid:142)ven i detta avseende s(cid:134)ldes allts(cid:134) h(cid:134)rda fiberskivor som importerades l(cid:132)nderna under unders(cid:148)kningsperioden till betydligt l(cid:132)gre priser, s(cid:134)som anges i sk(cid:132)l 49. fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda Eftersom samtliga typer av tr(cid:132)baserade produkter i h(cid:148)g grad (cid:132)r utbytbara har tunna fiberskivor fram- st(cid:132)llda genom torr process tagit sig in p(cid:134) alla mark- nader f(cid:148)r tr(cid:132)baserade skivor, (cid:132)ven marknaden f(cid:148)r h(cid:134)rda fiberskivor. Den allm(cid:132)nt (cid:148)kade efterfr(cid:134)gan p(cid:134) tr(cid:132)skivor, s(cid:132)rskilt fiberskivor, har emellertid gjort att efterfr(cid:134)gan p(cid:134) h(cid:134)rda fiberskivor har (cid:148)kat trots f(cid:148)re- komsten av konkurrerande produkter. Inga nya uppgifter har l(cid:132)mnats som (cid:132)ndrar det prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randet, n(cid:132)mligen att den dumpade importen av h(cid:134)rda fiberskivor fr(cid:134)n de l(cid:132)nder som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning, med undantag av Brasi- lien, sedd separat, orsakade gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada i form av pristryck och ekonomiska f(cid:148)rluster, och detta trots den (cid:148)kade efterfr(cid:134)gan p(cid:134) tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process. (67) (68) 6. Slutsats om orsakssamband (69) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende bekr(cid:132)ftas de prelimi- n(cid:132)ra om orsakssamband, med undantag av dem som avser importen fr(cid:134)n Brasi- lien. avg(cid:148)randena F. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Den slutgiltiga unders(cid:148)kningen (70) Efter det att de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rts fort- satte analysen av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rdernas konse- kvenser f(cid:148)r de olika sektorer som ber(cid:148)rs av under- s(cid:148)kningen. Bes(cid:148)k gjordes hos anv(cid:132)ndare av h(cid:134)rda fiberskivor, s(cid:134)som anges i sk(cid:132)l 3, samt hos en icke- klagande gemenskapstillverkare av h(cid:134)rda fiber- skivor av eukalyptus. 2. Konsekvenser f(cid:148)r gemenskapsindustrin (71) flertal argument Efter inf(cid:148)randet av de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna lades ett fram betr(cid:132)ffande de troliga konsekvenserna f(cid:148)r gemenskapsindustrin av even- tuella slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rder. Dessa argument g(cid:132)llde f(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan h(cid:134)rda fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process enligt nedan. och tunna fiberskivor 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/27 a) Argument som lades fram av ber(cid:148)rda parter (72) Vissa ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade att gemenskapsin- dustrin inte skulle kunna dra f(cid:148)rdel av eventuella antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder, eftersom tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process och h(cid:134)rda fiber- skivor (cid:132)r utbytbara. Till st(cid:148)d f(cid:148)r denna synpunkt h(cid:132)vdades att priserna p(cid:134) tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process har n(cid:134)tt samma niv(cid:134) som priserna p(cid:134) h(cid:134)rda fi- berskivor av motsvarande tjocklek. Enligt dessa p(cid:134)st(cid:134)enden skulle ett inf(cid:148)rande av antidumpnings- (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att h(cid:148)ja priset p(cid:134) h(cid:134)rda fiberskivor i gemenskapen f(cid:134) till f(cid:148)ljd att priserna p(cid:134) dessa skulle bli h(cid:148)gre (cid:132)n priserna p(cid:134) de konkurrerande tunna fiberskivorna framst(cid:132)llda genom torr process. I de fall d(cid:132)r de tv(cid:134) produkterna (cid:132)r utbytbara skulle antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:134) till f(cid:148)ljd att kunderna skulle v(cid:132)lja att anv(cid:132)nda tunna fiberskivor fram- st(cid:132)llda genom torr process i st(cid:132)llet f(cid:148)r h(cid:134)rda fiber- skivor. Antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna skulle med andra ord endast leda till att f(cid:148)rbrukningen av h(cid:134)rda fibe- rskivor skulle minska, eftersom en (cid:148)verg(cid:134)ng till anv(cid:132)ndning av tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process skulle uppmuntras. (73) Det gjordes ocks(cid:134) g(cid:132)llande att efterfr(cid:134)gan p(cid:134) tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process (cid:148)kar, vilket leder till st(cid:148)rre investeringar i tillverknings- kapacitet och (cid:148)kad m(cid:148)jlighet att ers(cid:132)tta h(cid:134)rda fi- berskivor inom de flesta slutliga anv(cid:132)ndningsom- r(cid:134)den om prisf(cid:148)rh(cid:134)llandena (cid:132)ndras. b) Storleken p(cid:134) sektorn f(cid:148)r tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process (74) S(cid:134)som s(cid:132)gs i sk(cid:132)l 64 var tillverkningen av tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process mellan 500 000 och 600 000 m3 1997, med en (cid:148)kning p(cid:134) omkring 50 % mellan 1993 och 1997. Vid de anl(cid:132)ggningar som (cid:132)r specialiserade p(cid:134) tillverkning av dessa tunna skivor (dvs. de som (cid:132)r utrustade med en s. k. kalanderpress) utnyttjas f(cid:148)r n(cid:132)rvarande n(cid:132)stan hela kapaciteten, och st(cid:148)rre delen av nyin- vesteringarna inom sektorn f(cid:148)r fiberskivor fram- st(cid:132)llda genom torr process g(cid:132)ller anl(cid:132)ggningar som (cid:132)r b(cid:132)st l(cid:132)mpade f(cid:148)r tillverkning av medeltjocka skivor p(cid:134) mellan 6 och 30 mm, vilka inte omfattas av denna unders(cid:148)kning. P(cid:134) kort sikt (cid:132)r det d(cid:132)rf(cid:148)r osannolikt att tillverk- ningen av tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process skulle komma att (cid:148)ka. c) Konkurrensen mellan h(cid:134)rda fiberskivor och framst(cid:132)llda genom torr tunna fiberskivor process (75) S(cid:134)som f(cid:148)rklaras i sk(cid:132)len 5–9 (cid:132)r h(cid:134)rda fiberskivor och fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process teoretiskt sett utbytbara p(cid:134) m(cid:134)nga slutliga anv(cid:132)nd- ningsomr(cid:134)den, men eftersom de har olika fysiska egenskaper (cid:132)r de mer eller mindre l(cid:132)mpliga f(cid:148)r de olika slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)dena. till som uppst(cid:134)r (76) De exporterande tillverkarna h(cid:132)vdade att de extra f(cid:148)ljd av eventuella kostnader tekniska problem vid (cid:148)verg(cid:134)ng till anv(cid:132)ndning av tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process kan kompenseras om en tillr(cid:132)ckligt stor f(cid:148)r(cid:132)ndring av prisf(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan de tv(cid:134) konkurrerande produkterna (cid:132)ger rum, s(cid:134) att prisf(cid:148)rdelen j(cid:132)mf(cid:148)rt med h(cid:134)rda fiberskivor blir tillr(cid:132)ckligt stor. (77) Gemenskapsindustrin gjorde emellertid g(cid:132)llande att h(cid:134)rda fiberskivor redan har ersatts av fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process p(cid:134) de slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den d(cid:132)r dessa har en teknisk f(cid:148)rdel, och att konkurrenssituationen p(cid:134) mark- naden nu pr(cid:132)glas av j(cid:132)mvikt och inte kommer att (cid:132)ndras n(cid:132)mnv(cid:132)rt till f(cid:148)ljd av de f(cid:148)reslagna anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna. F(cid:148)rbrukningen av h(cid:134)rda fiberskivor fortsatte att (cid:148)ka med 20 % under den unders(cid:148)kta perioden, vilket tyder p(cid:134) att h(cid:134)rda fi- berskivor p(cid:134) ett effektivt s(cid:132)tt har kunnat konkurrera med tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process, vilket st(cid:148)der de argument som lagts fram av gemenskapsindustrin. Den fortsatta tekniska utvecklingen inom tillverkningen av tunna fi- berskivor framst(cid:132)llda genom torr process g(cid:148)r det emellertid sv(cid:134)rt att bed(cid:148)ma i vilken utstr(cid:132)ckning tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process i framtiden kan komma att anv(cid:132)ndas p(cid:134) omr(cid:134)den som hittills dominerats av h(cid:134)rda fiberskivor. (78) Priserna p(cid:134) tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process har varit h(cid:148)gre (cid:132)n priserna p(cid:134) h(cid:134)rda fiberskivor av motsvarande tjocklek under st(cid:148)rre delen av den unders(cid:148)kta perioden, men eftersom tekniska framsteg har m(cid:148)jliggjort kostnadsminsk- ningar har priserna p(cid:134) tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process sjunkit kontinuerligt under hela perioden och n(cid:134)dde 1997 ungef(cid:132)r samma niv(cid:134) som priserna p(cid:134) gemenskapstillverkade h(cid:134)rda fi- berskivor av motsvarande tjocklek. Det (cid:132)r oklart om denna utveckling med sjunkande priser p(cid:134) tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process, allteftersom tekniska framsteg m(cid:148)jligg(cid:148)r kostnadsminskningar, kan komma att forts(cid:132)tta under den n(cid:132)rmaste framtiden. De klagande anser att ytterligare stora priss(cid:132)nkningar p(cid:134) tunna fi- berskivor framst(cid:132)llda genom torr process inte (cid:132)r att v(cid:132)nta i gemenskapen. Produkten har, h(cid:132)vdas det, passerat den period av snabb tillv(cid:132)xt som den L 22/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 (79) upplevt under de senaste (cid:134)ren, och som ledde till minskade enhetskostnader, och anl(cid:132)ggningarna n(cid:132)rmar sig fullt kapacitetsutnyttjande, med en kost- nadsstruktur som (cid:132)r likv(cid:132)rdig med den gom g(cid:132)ller f(cid:148)r h(cid:134)rda fiberskivor. Om slutgiltiga antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs f(cid:148)rv(cid:132)ntas d(cid:132)rf(cid:148)r priset p(cid:134) tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process ligga kvar p(cid:134) samma niv(cid:134) som priset p(cid:134) gemenskapstill- verkade h(cid:134)rda fiberskivor. framst(cid:132)llda genom torr Industrin f(cid:148)r fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process h(cid:132)vdar (cid:134) andra sidan att de tillverknings- processer som anv(cid:132)nds vid tillverkning av tunna process, fiberskivor n(cid:132)mligen kontinuerlig tillverkningsprocess och till- verkning med hj(cid:132)lp av kalanderpress, (cid:132)r effektivare (cid:132)n de v(cid:134)ningspressar som anv(cid:132)nds vid tillverkning av h(cid:134)rda fiberskivor. M(cid:132)ngden avfall och spillbitar vid dessa processer f(cid:148)r tillverkning av MDF p(cid:134)st(cid:134)s framf(cid:148)r allt vara mycket mindre (cid:132)n vad som (cid:132)r fallet n(cid:132)r v(cid:134)ningspressar anv(cid:132)nds, och tillverknings- hastigheten (cid:132)r h(cid:148)gre. Det h(cid:132)vdas att priserna f(cid:148)r fram- gemenskapstillverkade st(cid:132)llda genom torr process d(cid:132)rf(cid:148)r kan forts(cid:132)tta att sjunka. Vissa av de ber(cid:148)rda parterna g(cid:148)r samma f(cid:148)ruts(cid:132)gelse i fr(cid:134)ga om prisutvecklingen f(cid:148)r import av tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process fr(cid:134)n l(cid:132)nder utanf(cid:148)r gemenskapen. fiberskivor tunna Denna utveckling f(cid:134)r konsekvenser f(cid:148)r anv(cid:132)nd- ningen av h(cid:134)rda fiberskivor inom de sektorer d(cid:132)r dessas slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den (cid:148)verlappar de slutliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)dena f(cid:148)r fiberskivor fram- st(cid:132)llda genom torr process, vilket t. ex. (cid:132)r fallet inom m(cid:148)belindustrin. Om priserna f(cid:148)r fiberskivor fram- st(cid:132)llda genom torr process forts(cid:132)tter att sjunka efter det att slutgiltiga antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rts, (cid:132)r det m(cid:148)jligt att en f(cid:148)r(cid:132)ndring av f(cid:148)rbrukningen till nackdel f(cid:148)r h(cid:134)rda fiberskivor och till f(cid:148)rdel f(cid:148)r tunna fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process kan bli f(cid:148)ljden inom de marknadssegment d(cid:132)r h(cid:134)rda fiberskivor kan bytas ut mot fiberskivor fram- st(cid:132)llda genom torr process. t. ex. de v(cid:132)lja bland icke optimala dumpade importerade produkterna och andra typer av tr(cid:132)skivor. alternativ, Man b(cid:148)r (cid:132)ven h(cid:134)lla i minnet att det (cid:132)r h(cid:148)gst osan- nolikt att gemenskapsindustrin skulle ha s(cid:148)kt skydd mot illojal handel om den inte hade v(cid:132)ntat sig f(cid:148)rdelar fr(cid:134)n antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna, (cid:132)ven om det (cid:132)r m(cid:148)jligt att vissa av de f(cid:148)rdelar som (cid:134)tg(cid:132)r- derna skulle f(cid:148)ra med sig skulle komma andra industrier (cid:132)n industrin f(cid:148)r h(cid:134)rda fiberskivor till del. (cid:143)tg(cid:132)rdernas effektivitet kan emellertid komma att minska beroende p(cid:134) det framtida prisf(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan h(cid:134)rda fiberskivor och fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process, och en (cid:148)versyn enligt artikel 11. 3 i grundf(cid:148)rordningen kan komma att bli moti- verad om utvecklingen i detta avseende g(cid:148)r det befogat. 3. Konsekvenser f(cid:148)r industrier i tidigare led (81) Eftersom inga ytterligare synpunkter mottagits bekr(cid:132)ftas de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena. 4. Konsekvenser f(cid:148)r import(cid:148)rerna (82) I avsaknad av ytterligare synpunkter bekr(cid:132)ftas de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena. 5. Konsekvenser f(cid:148)r anv(cid:132)ndarna (83) Samtliga anv(cid:132)ndare som samarbetade vid unders(cid:148)k- ningen var d(cid:148)rrtillverkare som endast anv(cid:132)nde h(cid:134)rda fiberskivor som importerats fr(cid:134)n Brasilien. Det konstaterades att importen fr(cid:134)n Brasilien inte v(cid:134)llat gemenskapsindustrin skada och att inga (cid:134)tg(cid:132)rder skulle inf(cid:148)ras i fr(cid:134)ga om det landet. Konsekvenserna f(cid:148)r (cid:148)vriga anv(cid:132)ndare f(cid:148)rv(cid:132)ntas bli obetydliga, med h(cid:132)nsyn till de f(cid:148)reslagna tullsat- serna och den ringa del av tillverkningskostnaderna som h(cid:134)rda fiberskivor st(cid:134)r f(cid:148)r hos de flesta av dessa anv(cid:132)ndare. d) Slutsatser om eventuella (cid:134)tg(cid:132)rders konse- 6. Slutsats om gemenskapens intresse kvenser f(cid:148)r gemenskapsindustrin (80) Mot bakgrund av analysen ovan konstaterades att de f(cid:148)reslagna (cid:134)tg(cid:132)rderna sannolikt kommer att gynna gemenskapsindustrins situation. Om inga antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs kommer priserna f(cid:148)r den dumpade importen att forts(cid:132)tta att i h(cid:148)g grad underskrida gemenskapsindustrins priser. Med h(cid:132)nsyn till de ekonomiska sv(cid:134)righeter som skade- analysen visar p(cid:134) skulle gemenskapsindustrins fort- satta aff(cid:132)rsverksamhet uts(cid:132)ttas f(cid:148)r allvarlig fara, och en stor del av gemenskapens tillverkning av h(cid:134)rda fiberskivor, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande garanterar att ett stort antal olika kunders behov kan tillgodoses, skulle riskeras, vilket skulle tvinga anv(cid:132)ndarna att (84) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende dras slutsatsen att det inte finns n(cid:134)gon anledning att anse att inf(cid:148)randet fr(cid:134)ga om av slutgiltiga antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder i import fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda fiberskivor l(cid:132)nderna skulle strida mot gemenskapens allm(cid:132)nna intresse. av h(cid:134)rda G. F(cid:153)RESLAGNA (cid:143)TG(cid:142)RDER 1. Avslutande av f(cid:148)rfarandet i fr(cid:134)ga om Brasi- lien (85) Mot bakgrund av slutsatserna fr(cid:134)n den slutgiltiga unders(cid:148)kningen b(cid:148)r f(cid:148)rfarandet i fr(cid:134)ga om import 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/29 med ursprung i Brasilien avslutas genom kommis- sionens beslut 1999/71/EG (1) utan att n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs. De belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av en prelimin(cid:132)r antidumpningstull b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r frisl(cid:132)ppas. De (cid:134)taganden fr(cid:134)n de tv(cid:134) exporte- rande tillverkarna i Brasilien som prelimin(cid:132)rt godtagits kommer automatiskt att upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla i enlighet med artikel 8. 6 i grundf(cid:148)rordningen. 2. Slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rder a) Niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada (86) Niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada ber(cid:132)knades med hj(cid:132)lp av den metod som beskrivs i sk(cid:132)l 113 i f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder, med en justering f(cid:148)r handelsled f(cid:148)r att (cid:134)terspegla f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning som (cid:132)gt rum via handlare. (87) (88) Efter dessa j(cid:132)mf(cid:148)relser fastst(cid:132)lldes en skademar- ginal f(cid:148)r var och en av de ber(cid:148)rda exporterande i tillverkarna, och denna marginal uttrycktes procent av cif-v(cid:132)rdet av deras export till gemen- skapen f(cid:148)r produkttyper som hade en gemen- skapstillverkad motsvarighet. b) De slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rdernas form och niv(cid:134) P(cid:134) grundval av slutsatserna ovan om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse (cid:148)verv(cid:132)gdes i vilken form och p(cid:134) vilken niv(cid:134) anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder skulle beh(cid:148)va vidtas f(cid:148)r att den snedvridning av handeln som f(cid:148)ljer av skadev(cid:134)l- lande dumpning skulle undanr(cid:148)jas och en effektiv konkurrens (cid:134)terst(cid:132)llas p(cid:134) gemenskapsmarknaden. De slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rderna b(cid:148)r utformas som v(cid:132)rde- tullar, vilka anses l(cid:132)mpliga f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja den skada som orsakas av den dumpade importen. Eftersom skademarginalen var l(cid:132)gre (cid:132)n den dump- ningsmarginal som konstaterats f(cid:148)r en av de samar- betsvilliga polska exporterande tillverkarna, fast- st(cid:132)lls den slutgiltiga antidumpningstullen f(cid:148)r det f(cid:148)retaget, i enlighet med artikel 9. 4 i grundf(cid:148)rord- ningen, till samma niv(cid:134) som skademarginalen. F(cid:148)r alla (cid:148)vriga exporterande tillverkare (cid:132)r skademargi- nalerna h(cid:148)gre (cid:132)n motsvarande dumpningsmargi- Land F(cid:148)retag Bulgarien Fazerles AD Estland Lettland Litauen Alla (cid:148)vriga f(cid:148)retag Samtliga f(cid:148)retag Samtliga f(cid:148)retag Samtliga f(cid:148)retag (1) Se sida 71 i denna tidning. naler, och (cid:134)tg(cid:132)rderna baseras d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) dumpnings- marginalerna. Detsamma g(cid:132)ller f(cid:148)r de tullar som till(cid:132)mpas p(cid:134) de icke-samarbetsvilliga export(cid:148)rerna. c) (cid:143)taganden (89) S(cid:134)som anges i sk(cid:132)l 115 och f(cid:148)ljande i f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder har (cid:134)taganden gjorts av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Brasi- lien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen, och dessa (cid:134)taganden har godtagits prelimi- n(cid:132)rt av kommissionen. Dessa (cid:134)taganden, med undantag av dem som gjorts av de brasilianska f(cid:148)retagen, (cid:134)terspeglar unders(cid:148)k- ningens slutgiltiga avg(cid:148)randen genom de minimi- priser som anges i dem, och de har godtagits slut- giltigt genom kommissionens beslut 1999/71/EG. 3. Uttag av de prelimin(cid:132)ra tullarna (90) Med h(cid:132)nsyn till den allvarliga skada som gemens- kapsindustrin v(cid:134)llats anses det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att de belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av den preli- min(cid:132)ra som inf(cid:148)rdes enligt f(cid:148)rordningen om provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder tas ut slut- giltigt p(cid:134) en niv(cid:134) som motsvarar de slutgiltiga tullar som inf(cid:148)rs. antidumpningstull H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 skall En slutgiltig antidumpningstull 1. inf(cid:148)ras p(cid:134) import av h(cid:134)rda fiberskivor, dvs. fiberskivor av tr(cid:132) eller andra vedartade material, framst(cid:132)llda genom v(cid:134)t tillverk- ningsprocess, (cid:132)ven inneh(cid:134)llande harts eller andra orga- niska bindemedel, med en densitet av mer (cid:132)n 0,8 g/cm3, enligt KN-nummer ex 4411 11 00 och ex 4411 19 00 (Taric-nummer 4411 11 00*10 och 4411 19 00*10) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland. 2. till- F(cid:148)ljande slutgiltiga antidumpningstullar skall l(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)r de produkter som tillverkas av de nedan angivna f(cid:148)retagen: Tullsats (%) Taric- till(cid:132)ggsnummer 7,1 7,2 6,0 4,7 11,4 8 461 8 900 — — — L 22/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 Land F(cid:148)retag Tullsats (%) Taric- till(cid:132)ggsnummer Polen Alpex-Karlino SA Ekopłyta SA Zakłady Płyt Pils´niowych SA, Przemysl Koniecpolskie Zakłady Płyt Pils´niowych SA Zakłady Płyt Pils´niowych SA w Krosnie Odrzanskim Alla (cid:148)vriga f(cid:148)retag Ryssland Samtliga f(cid:148)retag 22,4 7,0 9,1 11,4 11,0 34,8 30,6 8 479 8 480 8 481 8 494 8 495 8 900 — Artikel 2 1. Den slutgiltiga tullen skall trots vad som s(cid:132)gs i artikel 1 inte till(cid:132)mpas p(cid:134) import av h(cid:134)rda fiberskivor som tillverkas, direkt exporteras och faktureras till ett importerande f(cid:148)retag i gemenskapen av n(cid:134)got av de f(cid:148)retag som anges i punkt 3, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att villkoren i punkt 2 (cid:132)r uppfyllda. 2. N(cid:132)r deklarationen f(cid:148)r (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning visas upp skall tullbefrielsen g(cid:132)lla endast om en giltig (cid:134)tagandefaktura utf(cid:132)rdad av n(cid:134)got av de f(cid:148)retag som anges i punkt 3 visas upp f(cid:148)r beh(cid:148)rig tullmyndighet i medlemsstaten. (cid:143)tagandefakturan, vars huvuddrag anges i bilagan, skall uppfylla de krav f(cid:148)r s(cid:134)dana fakturor som anges i det (cid:134)tagande som godtagits genom kommissionens beslut 1999/71/EG. Import som (cid:134)tf(cid:148)ljs av en (cid:134)tagandefaktura skall deklareras enligt f(cid:148)ljande Taric-till(cid:132)ggs- 3. nummer: Land F(cid:148)retag Taric-till(cid:132)ggsnummer Bulgarien Fazerles AD Estland Lettland Litauen Polen Lessoplast AD AS Repo Vabrikud AS ”Bolder(cid:131)ja” JSC Grigiskes Alpex-Karlino SA Czarna Woda Zakłady Płyt Pils´niowych Ekopłyta SA Zakłady Płyt Pils´niowych SA, Przemysl Koniecpolskie Zakłady Płyt Pils´niowych SA Zakłady Płyt Pils´niowych SA w Krosnie Odrzanskim Artikel 3 8 496 8 497 8 498 8 499 8 510 8 511 8 600 8 513 8 545 8 546 8 547 1. De belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet prelimin(cid:132)rt st(cid:132)llts genom f(cid:148)rordning i fr(cid:134)ga om import med ursprung i de l(cid:132)nder som anges i artikel 1 skall tas ut slutgiltigt p(cid:134) en niv(cid:134) som motsvarar de slutgiltiga tullar som inf(cid:148)rs. 2. De belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet prelimin(cid:132)rt st(cid:132)llts genom f(cid:148)rordning i fr(cid:134)ga om import med ursprung i Brasilien skall frisl(cid:132)ppas. 29. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/31 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den offentligg(cid:148)rs i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning. Artikel 4 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 25 januari 1999. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar J. FISCHER Ordf(cid:148)rande L 22/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 1999 BILAGA Den (cid:134)tagandefaktura som avses i artikel 2. 2 skall inneh(cid:134)lla f(cid:148)ljande uppgifter 1. Produktnummer (enligt den ber(cid:148)rda exporterande tillverkarens (cid:134)tagande). 2. En exakt beskrivning av varan med bland annat f(cid:148)ljande uppgifter: — F(cid:148)retagets produktnummer; huruvida det g(cid:132)ller obearbetade eller bearbetade h(cid:134)rda fiberskivor; skivornas exakta m(cid:134)tt inklusive tjocklek med angivande inom parentes av om det (cid:132)r standardm(cid:134)tt eller om skivorna har kapats enligt s(cid:132)rskilda m(cid:134)tt. — KN-nummer. — Det Taric-till(cid:132)ggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan deklareras vid gemenskapens gr(cid:132)ns (enligt f(cid:148)rordningen). — Kvantitet (i kvadratmeter). 3. Beskrivning av f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvillkoren med bland annat f(cid:148)ljande uppgifter: — Pris per kvadratmeter (1). — Betalningsvillkor. — Leveransvillkor. — Sammanlagda rabatter och avdrag. 4. Namnet p(cid:134) den import(cid:148)r till vilken f(cid:148)retaget direkt har utst(cid:132)llt fakturan. 5. Namnet p(cid:134) den f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r f(cid:148)retaget som har utst(cid:132)llt (cid:134)tagandefakturan samt f(cid:148)ljande undertecknade f(cid:148)rs(cid:132)kran: ”Jag intygar h(cid:132)rmed att f(cid:148)rs(cid:132)ljningen f(cid:148)r direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det (cid:134)tagande som gjorts av. (f(cid:148)retaget) och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 1999/71/EG (2). Jag f(cid:148)rs(cid:132)krar att uppgifterna p(cid:134) denna faktura (cid:132)r fullst(cid:132)ndiga och korrekta. ” (1) N(cid:132)r det g(cid:132)ller den exporterande lettiska tillverkaren AS ”Bolder(cid:131)ja” kan, vid f(cid:148)rs(cid:132)ljning via f(cid:148)rs(cid:132)ljningsagenter som (cid:132)r etablerade i gemenskapen, priset per kvadratmeter anges p(cid:134) en annan, av agenten utf(cid:132)rdad, faktura i st(cid:132)llet f(cid:148)r p(cid:134) den (cid:134)tagandefaktura som utf(cid:132)rdats av AS ”Bolder(cid:131)ja”. I s(cid:134)dana fall skall agentens namn ocks(cid:134) anges p(cid:134) (cid:134)tagandefakturan. (2) Se sida 71 i denna tidning


title: 1999/92/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti kevyiden puupohjaisten komposiittipalkkien ja -pilarien osalta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 116) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Community certification
building industry
producer's liability
production control
quality label
wood for construction

formats: html pdf print

text: 3. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 29/49 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, osoittamismenettelystä rakennusalan neuvoston direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti kevyiden puupohjaisten komposiittipalkkien ja -pilarien osalta vaatimustenmukaisuuden tuotteiden (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 116) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/92/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon rakennusalan tuotteita koskevan jäsenval- tioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulu- kuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/106/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/ 68/ETY (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 4 kohdan, jatkuvaa valvontaa ja vaihtoehtoja 2 ja 3, sekä menettely, johon viitataan 13 artiklan 3 kohdan b alakohdassa, vastaa liitteessä III olevan 2 kohdan i alakohdassa säädettyjä menetelmiä ja liitteessä III olevan 2 kohdan ii alakoh- dassa säädettyjen menetelmien vaihtoehtoa 1 jatkuvalla valvonnalla, ja tässä päätöksessä säädetyt rakennusalan komitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat pysyvän sekä katsoo, että vaatimustenmukaisuuden komission on valittava direktiivin 89/106/ETY 13 artiklan 3 kohdan mukaisesta kahdesta menettelystä rakennusalan osoittamiseksi tuotteiden ”vähiten työläs menettely ottaen huomioon turvallisuus- tämä tarkoittaa, että on tarpeen päättää, onko seikat”; tietyn tuotteen tai valmistajan tuoteryhmän osalta vastuulla oleva tehtaan sisäinen laadunvalvontajärjestelmä tarvittava ja riittävä edellytys vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi vai tarvitaanko 13 artiklan 4 kohdassa mainittujen perusteiden täyttymiseen liittyvistä syistä hyväksytyn varmentamiselimen osallistumista, mainitun 13 artiklan 4 kohdassa säädetään, että näin valittu menettely esitetään toimeksiannoissa ja teknisissä eritelmissä; sen vuoksi on suotavaa määritellä tuotteiden tai tuoteryhmien käsite käytettäväksi toimeksiannoissa ja teknisissä eritelmissä, mainitun 13 artiklan 3 kohdassa esitetyt kaksi menettelyä kuvaillaan yksityiskohtaisesti direktiivin 89/106/ETY liit- teessä III; sen vuoksi on tarpeen määritellä selkeästi menetelmät, joilla näitä kahta menettelyä toteutetaan liit- tuoteryhmän teen III mukaisesti osalta, koska liitteessä III annetaan etusija tietyille mene- telmille, jokaisen tuotteen tai menettely, jota tarkoitetaan 13 artiklan 3 kohdan a alakohdassa, vastaa liitteessä III olevan 2 kohdan ii alakohdassa säädettyjen menetelmien vaihtoehtoa 1 ilman ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Liitteessä I mainittujen tuotteiden vaatimustenmukaisuus on osoitettava menettelyllä, jossa valmistajan vastuulla olevan tehtaan sisäisen laadunvalvontajärjestelmän lisäksi tuotteita tai niiden sisäistä laadunvalvontaa hyväksytty varmentamiselin valvoo ja arvioi. 2 artikla Liitteen II mukainen vaatimustenmukaisuuden osoitta- mismenettely esitetään eurooppalaisen teknisen hyväk- synnän suuntaviivojen toimeksiannoissa. 3 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 1999. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission jäsen (1) EYVL L 40, 11. 2. 1989, s. 12 (2) EYVL L 220, 30. 8. 1993, s. 1 L 29/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 1999 LIITE I Kevyet puupohjaiset komposiittipalkit ja -pilarit (mukaan lukien T-palkit eli palkkilaattayhdistelmät): — käytettäväksi rakennuksissa LIITE II VAATIMUSTENMUKAISUUDEN OSOITTAMINEN TUOTERYHMÄ: KEVYET PUUPOHJAISET KOMPOSIITTIPALKIT JA -PILARIT (1/1) 1. Vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelyt Alla lueteltujen tuotteiden ja käyttötarkoituksen (käyttötarkoitusten) osalta EOTAn edellytetään määritte- levän asianomaisiin eurooppalaisen teknisen hyväksynnän suuntaviivoihin seuraava(t) vaatimustenmukai- suuden osoittamismenettely(t): Tuote (tuotteet) Käyttötarkoitus (käyttötarkoi- tukset) Taso(t) tai luokka (luokat) (palo- tekninen käyttäyty- minen) (tulenkestävyys) Vaatimustenmukai- suuden osoittamis- menettely(t) Kevyet puupohjaiset posiittipalkit ja -pilarit (mukaan lukien T-palkit eli palkkilaattayhdistelmät) kom- rakennuksissa kaikki 1 Menettely 1: Ks. direktiivin 89/106/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan i alakohta ilman pistokoenäytteiden testausta. Menettelyn määrittelyn on oltava sellainen, että se voidaan toteuttaa myös silloin, kun suorituskykyä ei tarvitse määrittää tietyn ominaisuuden osalta, koska ainakin yhdellä jäsenvaltiolla ei ole lakisääteisiä vaatimuksia tämän ominaisuuden suhteen (ks. direktiivin 89/106/ETY 2 artiklan 1 kohta ja tulkintaa koskevien asiakirjojen lauseke 1. 2. 3 soveltuvin osin). Näissä tapauksissa valmistajalta ei edellytetä kyseisen jos valmistaja ei halua antaa vakuutusta tuotteen suorituskyvystä tässä ominaisuuden tarkistamista, suhteessa


title: Commission Regulation (EC) No 169/1999 of 25 January 1999 concerning the classification of certain goods in the Combined Nomenclature

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
cereal flour
chemical compound
classification
customs regulations

text: L 19/6 EN Official Journal of the European Communities 26. 1. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 169/1999 of 25 January 1999 concerning the classification of certain goods in the Combined Nomenclature THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2658/87 of 23 July 1987 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 2248/98 (2), and in particular Article 9 thereof, Whereas in order to ensure uniform application of the Combined Nomenclature annexed to the said Regulation, it is necessary to adopt measures concerning the classifi- cation of the goods referred to in the Annex to this Regulation; Whereas Regulation (EEC) No 2658/87 has set down the general rules for the interpretation of the Combined Nomenclature and those rules also apply to any other nomenclature which is wholly or partly based on it or which adds any additional subdivision to it and which is established by specific Community provisions, with a tariff and other measures view to the application of relating to trade in goods; Whereas, pursuant to the said general rules, the goods described in column 1 of the table annexed to the present Regulation must be classified within the appropriate CN codes indicated in column 2, by virtue of the reasons set out in column 3; Whereas it is accepted that binding tariff information issued by the customs authorities of Member States in respect of the classification of goods in the Combined Nomenclature and which do not conform to the rights established by this Regulation, can continue to be invoked, under the provisions in Article 12(6) of Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 estab- last lishing the Community Customs Code (3), amended by European Parliament and Council Regula- tion (EC) No 82/97 (4), for a period of three months by the holder; as Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the tariff and statistical nomenclature section of the Customs Code Committee, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The goods described in column 1 of the annexed table are now classified within the Combined Nomenclature within the appropriate CN codes indicated in column 2 of the said table. Article 2 Binding tariff information issued by the customs author- ities of Member States which do not conform to the rights established by this Regulation can continue to be invoked under the provisions of Article 12(6) of Regulation (EEC) No 2913/92 for a period of three months. Article 3 This Regulation shall enter into force on the 21st day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 25 January 1999. For the Commission Mario MONTI Member of the Commission (1) OJ L 256, 7. 9. 1987, p. 1. (2) OJ L 282, 20. 10. 1998, p. 55. (3) OJ L 302, 19. 10. 1992, p. 1. (4) OJ L 17, 21. 1. 1997, p. 1. 26. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 19/7 Description of goods (1) ANNEX Classification (CN code) (2) Reasons (3) 1. Mixture of flour for the preparation of rye bread con- 1101 00 90 sisting of (percentage by weight): — rye flour: 50,0 — wheat flour: 48,6 — wheat gluten: 1,4 2. Mixture of flour for the preparation of multigrain bread 1101 00 15 consisting of (percentage by weight): — common wheat flour: 78,5 — rye flour: 7,0 — oat flour: 4,0 — rice flour: 4,0 — barley flour: 2,0 — milled germ: 1,0 — wheat gluten: 3,5 3. Flour for bread making consisting of (percentage by 1101 00 15 weight): — common wheat flour: 99,85 — salt: 0,15 and very small quantities of amylase and anti-oxidant (E300) 4. Bread-making preparation based on flour for making farmhouse loaf consisting of (percentage by weight): 1901 20 00 — common wheat flour: 88 — rye flour: 10 — dried rye leaven: 1 — baker’s yeast, emulsifier: 1 and very small quantities of amylase and anti-oxidant (E300) 5. Tablets of 550 mg containing 200 mg calcium ascorbate (salt of the vitamin C), 342 mg of an excipient consisting of dicalcium phosphate, micro-crystalline cellulose, cross-linked sodium carboxy methylcellulose and stearic acid and 8 mg magnesium stearate as an anti-caking agent 6(a). A paste based on silver (high concentration) 3207 30 00 — Silver: 72,0 % — Cadmium compound: 8,9 % — Lead compound: 8,9 % 6(b). A paste based on silver (medium concentration) — Silver: 45,0 % — Cadmium compound: 3,5 % — Lead compound: 3,5 % The products are used to apply electronic circuits onto enamelled steel sheets by means of a heat treatment. Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature and by the wording of CN codes 1101 00 and 1101 00 90 Classification is determined by General Rules 1, 3b and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature and by the wording of CN codes 1101 00 and 1101 00 15 Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature and by the wording of CN codes 1101 00 and 1101 00 15 Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature and by the wording of CN codes 1901 and 1901 20 00. The addition of baker’s yeast and rye leaven means the product has the characteristics of a mixture for the prepara- tion of bakers’ wares of heading 1905 and it is excluded from Chapter 11 according to note 1(b) of this chapter. 2106 90 92 Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature and by the wording of CN codes 2106, 2106 90 and 2106 90 92. The product is excluded from heading 2936 because of the presence of additives, which are not covered by note 1(f) and (g) of Chapter 29 and by the application of the Explanatory Notes to the Harmonised System, heading 2936, last para- graph, under (d) Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature, note 3 (c) of Chapter 71, and by the wording of CN codes 3207 and 3207 30 00. See also the Explanatory Notes to the Harmonised System, heading 7106 L 19/8 EN Official Journal of the European Communities 26. 1. 1999 Description of goods (1) Classification (CN code) (2) Reasons (3) 7. Powdered toner, with magnetic properties, used as a 3707 90 30 developer for photocopying machines. Composition: — Styrene and butyl acrylate copolymer: 40 % — Polypropylene: 3 % — Magnetite: 56 % — Silica: : 1 % 8. Creamy-white powders, consisting of montmorillonite 3824 90 95 with 30 % added stearylamine. These powders of an organophylic nature, are miscible with organic solvents and they display a loss of 35 % mass when heated at 600 (cid:190)C Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature, and by the wording of CN codes 3707, 3707 90 and 3707 90 30. See also the Explanatory Notes to the Harmonised System, heading 3215, point (a) and heading 3707, point (2) Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature, and by the wording of CN codes 3824, 3824 90 and 3824 90 95. This product is not considered activated within the meaning of heading 3802. See also the Explanatory Notes to the Harmonised System, heading 3824, (40)