title: 1999/174/EY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta, jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan yhteisölle suorina toimina (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
Joint Research Centre
research programme
technological change
testing

text: 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/127 NEUVOSTON P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)S, tehty 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999, tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) koskevasta erityisohjelmasta, jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan yhteis(cid:246)lle suorina toimina (1998—2002) (1999/174/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausun- non (3), sek(cid:228) katsoo, ett(cid:228) 1) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sell(cid:228)(cid:228)n 182/1999/EY (4) hyv(cid:228)ksyneet tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’TTK’) koskevan Euroopan yhteis(cid:246)n viidennen puiteohjelman (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’viides puiteohjelma’) vuosiksi 1998—2002; puiteohjelmassa esitet(cid:228)(cid:228)n el(cid:228)m(cid:228)nlaadun ja luonnonvarojen hoitamisen alalla toteutettavien toimien p(cid:228)(cid:228)periaatteet sek(cid:228) tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, jotka yhtei- nen tutkimuskeskus (YTK) toteuttaa Euroopan yhteis(cid:246)lle, 2) perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) puiteohjelma pannaan t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)n puiteohjelman kussakin toiminnassa kehite- tyin erityisohjelmin ja ett(cid:228) kussakin erityisohjel- s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t massa t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaiset ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n tarpeellisiksi arvioiduista varoista, 3) Euroopan yhteis(cid:246)n nelj(cid:228)nnest(cid:228) puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) ja tehdyn huhtikuuta koskevien toimien osalta (1994—1998) 26 p(cid:228)i- Euroopan 1994 v(cid:228)n(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o neuvoston parlamentin 1110/94/EY (5) 4 artiklan 2 kohdan sek(cid:228) nelj(cid:228)n- nen puiteohjelman suoran toiminnan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panemiseksi toteutettavia erityisohjelmia koske- van neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio on teett(cid:228)nyt ulkopuolisen arvioinnin ja toimittanut sen sek(cid:228) sit(cid:228) koskevat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)ns(cid:228) ja huomionsa Euroopan parlamen- tille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, 4) perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) sek(cid:228) tutki- mustuloksista saatujen tietojen levitt(cid:228)mist(cid:228) kos- kevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ”osallistumista ja tietojen levitt(cid:228)mist(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t”) 25 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 tehty(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) 1999/65/EY (6) sovelletaan t(cid:228)h(cid:228)n erityisohjel- maan; kyseisiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) sallitaan yhteisen tutkimuskeskuksen osallistuminen t(cid:228)h(cid:228)n erityis- ohjelmaan kuuluviin ep(cid:228)suoriin toimiin, 5) 6) t(cid:228)t(cid:228) ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehd(cid:228) Euroopan talous- alueesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatio- sopimukseen lis(cid:228)ksi kansainv(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) kolmansien maiden tai kansainv(cid:228)listen j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa erityisesti perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla, perustuvan yhteisty(cid:246)n t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman toteuttamiseen kuuluu my(cid:246)s toi- mia ja j(cid:228)rjestelyj(cid:228), joiden tarkoituksena on edis- t(cid:228)(cid:228), levitt(cid:228)(cid:228) ja hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) TTK:n tuloksia erityi- sesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritys- ten) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) toimia, tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta, (1) EYVL C 260, 18. 8. 1998, s. 105. (2) Lausunto annettu 15. joulukuuta 1998 (ei viel(cid:228) julkaistu virallisessa lehdess(cid:228)). (3) EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 123. (4) EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 1. (5) EYVL L 126, 18. 5. 1994, s. 1, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18. 12. 1997, s. 1). (6) EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 46. L 64/128 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 viidennen puiteohjelman mukaiset tutkimustoi- met on suunnattava my(cid:246)s innovaatioon muun muassa ensimm(cid:228)isen innovaatiota koskevan toi- mintasuunnitelman tavoitteiden edist(cid:228)miseksi; YTK:n olisi aktiivisesti harjoitettava innovaa- tioon ja teknologian siirtoon liittyv(cid:228)(cid:228) toimintaa, Edell(cid:228) 1 kohdassa tarkoitetusta raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) 2. varataan — 189 miljoonaa euroa kaudeksi 1998—1999 t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman toteuttamisessa on otettava huo- mioon yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia koskeva yhtei- s(cid:246)n politiikka, ja — 550 miljoonaa euroa kaudeksi 2000—2002. 7) 8) 9) jotta ohjelmaa t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa on syyt(cid:228) seu- rata, tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen ja tar- peisiin; on my(cid:246)s syyt(cid:228) teett(cid:228)(cid:228) aikanaan riippu- mattomilla asiantuntijoilla arviointi ohjelman toteuttamisen etenemisest(cid:228), voitaisiin 10) komissio kuulee ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa YTK:n hallintoneuvostoa YTK:n organisaatiota koskevan komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen asiaankuuluvien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti; nykyiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 96/282/Euratom (1), ja 11) YTK:n hallintoneuvostoa on kuultu t(cid:228)m(cid:228)n eri- tyisohjelman tieteellisest(cid:228) ja teknisest(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228), ON TEHNYT T(cid:190)M(cid:190)N P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)KSEN: 1 artikla Hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti 25 p(cid:228)iv(cid:228)n tammikuuta 1999 ja 31 p(cid:228)iv(cid:228)n joulukuuta 2002 v(cid:228)liseksi ajaksi YTK:n suo- rina toimina toteuttamaa tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) esittely(cid:228) koskeva erityisohjelma (j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) ’erityisohjelma’). 2 artikla 1. T(cid:228)h(cid:228)n ohjelmaan kuuluvien suorien toimien to- teuttamista varten YTK:lle tarpeelliseksi arvioitu raha- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 739 miljoonaa euroa. Neuvosto mukauttaa viimeksi mainittua m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) vii- dennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyin edellytyksin vii- kohdan 2 dennen c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa. Erityisohjel- maa toteutettaessa ei ennen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) saa ylitt(cid:228)(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). luetelmakohdassa ensimm(cid:228)isess(cid:228) puiteohjelman artiklan 1 3. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) vahvistaa t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) asetettujen tieteellisten ja teknologisten tavoittei- den ja painopisteiden mukaisesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat kutakin varainhoitovuotta varten ottaen huomioon monivuo- tisten rahoitusn(cid:228)kymien perusteella k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ole- vat varat. 3 artikla 1. Erityisohjelman p(cid:228)(cid:228)periaatteet, tieteelliset ja tek- nologiset tavoitteet ja painopisteet k(cid:228)yv(cid:228)t ilmi liitteest(cid:228) II. Ne ovat yhdenmukaiset viidennen puiteohjelman liitteess(cid:228) I esitettyjen periaatteiden ja kolmeen luok- kaan jaettujen valintaperusteiden kanssa. T(cid:228)h(cid:228)n erityisohjelmaan sovelletaan tietojen levit- 2. t(cid:228)mist(cid:228) koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). 3. Yhteis(cid:246)n osallistumista puiteohjelman rahoituk- seen koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. Suorat TTK-toimet m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n viidennen puiteohjel- man liitteiss(cid:228) II ja IV. (1) EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 12. Ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t annetaan t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen liitteess(cid:228) III. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/129 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut perusteet sek(cid:228) liitteess(cid:228) II esitetyt tieteelliset ja tekno- logiset tavoitteet ja painopisteet komissio: a) seuraa kulloinkin soveltuvalla riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella erityis- ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ja tekee tarvittaessa vii- dennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukai- sesti erityisohjelman mukauttamiseksi; ja neuvostolle ehdotuksia b) viidennen puiteohjelman artiklan teett(cid:228)(cid:228) 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin eri- tyisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toi- mista. 5 Komissio kuulee t(cid:228)ss(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) YTK:n hallinto- 2. neuvostoa ’hallintoneuvosto’) YTK:n organisaatiota koskevien asiaankuuluvien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) Komissio tiedottaa hallintoneuvostolle s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)lli- 3. sesti t(cid:228)m(cid:228)n erityisohjelman toteutuksesta. 7 artikla 1. Komissio voi pyyt(cid:228)(cid:228) YTK:ta toteuttamaan yhtei- sen edun nimiss(cid:228) hankkeita kolmansiin maihin sijoit- tautuneiden oikeushenkil(cid:246)iden kanssa, kun n(cid:228)ill(cid:228) voi- daan tosiasiallisesti edist(cid:228)(cid:228) suorien toimien toteutta- mista. 5 artikla 8 artikla 1. Komissio laatii ty(cid:246)ohjelman, jossa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n: a) yksityiskohtaisesti liitteess(cid:228) II olevat tavoitteet ja TTK:n painopisteet; b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikatau- lu; 2. Ty(cid:246)ohjelma p(cid:228)ivitet(cid:228)(cid:228)n tarvittaessa, ja komissio antaa sen kaikkien asianomaisten osapuolten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)yst(cid:228)v(cid:228)llisess(cid:228) muodossa, my(cid:246)s s(cid:228)hk(cid:246)isess(cid:228) muodossa. 6 artikla Komissio vastaa t(cid:228)m(cid:228)n erityisohjelman t(cid:228)yt(cid:228)n- 1. t(cid:246)(cid:246)npanosta, ja sen toteuttaa YTK. Komissio tiedottaa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti viidennen puiteohjel- man 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjelman toteuttamisen ylei- sest(cid:228) edistymisest(cid:228). 9 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu kaikille j(cid:228)senvaltioille. Tehty Brysseliss(cid:228) 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999. Neuvoston puolesta J. FISCHER Puheenjohtaja L 64/130 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 TARPEELLISEKSI ARVIOIDUN RAHAM(cid:190)(cid:190)R(cid:190)N VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN LIITE I Toimi Kansalaisten palveleminen Kest(cid:228)vyyden edist(cid:228)minen Euroopan kilpailukyvyn tukeminen (miljoonaa euroa) M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 292 321 126 Yhteens(cid:228) 739 (1) (2) (1) Joista noin 6 % voidaan osoittaa kartoitusvaiheen tutkimuksia varten. (2) Kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)ltyy YTK:n talousarviosta tuleva osuus, jota tarvitaan sen osallistuessa kustannustenjakope- riaatteella toteutettaviin toimiin. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/131 LIITE II YLEISLINJAT, TIETEELLISET JA TEKNISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET A. YTK:N TEHT(cid:190)V(cid:190) Yhteisen tutkimuskeskuksen teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on antaa asiakasl(cid:228)ht(cid:246)ist(cid:228) tieteellist(cid:228) ja teknist(cid:228) tukea yhteis(cid:246)n politiikan suunnittelulle, kehitt(cid:228)miselle, toteutukselle ja seurannalle eri aloilla. Euroopan komission yksikk(cid:246)n(cid:228) YTK toimii yhteis(cid:246)n tieteen ja teknologian viitekeskuksena. Se on l(cid:228)hell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoko- neistoa, ja se palvelee j(cid:228)senvaltioiden yhteisi(cid:228) etuja, samalla kun se on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista. YTK tekee korkealuokkaista erikoisalojen tutkimusta l(cid:228)heisess(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) teollisuuden ja muiden lai- tosten kanssa sek(cid:228) tukee p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekij(cid:246)it(cid:228) paneutumalla yksitt(cid:228)isten kansalaisten huolenaiheisiin, v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ihmisen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n v(cid:228)list(cid:228) vastakkainasettelua ja edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228). YTK pyrkii teht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n koordinoimaan j(cid:228)senvaltioissa toteutettavia TTK-toimia. Sen ty(cid:246) edellytt(cid:228)(cid:228) tehokasta verkottumista j(cid:228)senvaltioiden julkisten ja yksityisten laitosten kanssa esimerkiksi tutkimus- verkkojen, yhteishankkeiden tai henkil(cid:246)st(cid:246)nvaihdon avulla. T(cid:228)m(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), sill(cid:228) YTK:n teht(cid:228)v(cid:228) on t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) viidennen puiteohjelman ep(cid:228)suoria toimia koskevaa osuutta. Ep(cid:228)suorat toimet ovat edelleen p(cid:228)(cid:228)asiallinen tapa kehitt(cid:228)(cid:228) ja testata uusia ideoita, mutta YTK:n teht(cid:228)v(cid:228) on auttaa ideoiden soveltami- sessa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekij(cid:246)iden avuksi. B. TAVOITE: TUKEA MUUTOKSEN HALLINTAA Teknologian kehitys erityisesti biotieteiss(cid:228) ja tietotekniikassa muuttaa elintapojamme, ty(cid:246)tapojamme ja maailmaa. Muutokset ovat monisyisi(cid:228) ja toisistaan riippuvaisia, joten politiikan laatimisessa mukana olevat tarvitsevat tukea ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228)kseen, miten teknologia voidaan valjastaa tarjoamaan kansalaisille parempia palveluja, miten teollisuus voi hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) uusia tilaisuuksia ja miten voidaan harjoittaa sel- laista politiikkaa, joka suojelee kansalaisia muutoksista saatavan hy(cid:246)dyn mukana tulevilta riskeilt(cid:228). Koska YTK on komission tieteellinen ty(cid:246)v(cid:228)line, sen on voitava vahvistaa muutoksen hallintaa tuke- malla yhteis(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoprosessia edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) esille tulevien asioiden ymm(cid:228)rt(cid:228)mist(cid:228), antamalla tieteellist(cid:228) ja teknist(cid:228) tukea politiikan laadintaa ja toteuttamista varten sek(cid:228) seuraamalla realistisesti poliittisten toimenpiteiden toimivuutta. Valittaessa YTK:n toteutettavia toimia sovelletaan kahta periaatetta: — merkityksellisyys yhteis(cid:246)n politiikan kannalta. Koska YTK tuntee poliittiset tavoitteet, se voi tehd(cid:228) tutkimusty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n tarvittavan nopeasti ja tukea politiikan muotoilua niiss(cid:228) kysymyksiss(cid:228), joissa sen apua eniten tarvitaan, — toissijaisuus. T(cid:228)h(cid:228)n liittyy kaksi n(cid:228)k(cid:246)kohtaa. Ensinn(cid:228)kin tutkimusta on teht(cid:228)v(cid:228) aloilla, joilla yhtei- s(cid:246)n osallistuminen on tarkoituksenmukaista, ja toiseksi on oltava perusteltua, ett(cid:228) Euroopan unio- nin osallistuminen tapahtuu juuri YTK:n kautta. YTK toimii siis muun muassa rajatylitt(cid:228)vien asioi- den kuluttajansuojan ja petosten torjunnan aloilla, joilla sen ainutlaatuisesta yleiseurooppalaisesta luonteesta koituu lis(cid:228)arvoa. C. YTK:N OHJELMA Viidenteen puiteohjelmaan kuuluva YTK:n erityisohjelma heijastaa niit(cid:228) suuria muutoksia, joita Euroo- passa ja koko maailmassa on tapahtunut viimeisten kymmenen vuoden aikana. Muutokset ovat edist(cid:228)- neet kasvua ja hyvinvointia, mutta on huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) kasvu jatkuu, ett(cid:228) Euroopan teollisuus voi kilpailla oikeudenmukaisesti sis(cid:228)markkinoilla ja laajemmilla maailmanmarkkinoilla, ett(cid:228) kasvu on kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ja ett(cid:228) Euroopan kansalaiset voivat el(cid:228)(cid:228) puhtaassa ja turvallisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). L 64/132 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 YTK:n ohjelma on n(cid:228)in ollen jaettu kolmeen p(cid:228)(cid:228)aihealueeseen: I Kansalaisten palveleminen II Kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen edist(cid:228)minen III Euroopan kilpailukyvyn tukeminen Ensimm(cid:228)isess(cid:228) aihealueessa on tavoitteena tukea politiikkaa, jolla suojellaan yksityisi(cid:228) kansalaisia. T(cid:228)h(cid:228)n kuuluvilla toimenpiteill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n siihen, ett(cid:228) kuluttaja voi luottaa siihen, ett(cid:228) h(cid:228)nen ostamansa ja sy(cid:246)m(cid:228)ns(cid:228) elintarvikkeet on m(cid:228)(cid:228)ritelty ja merkitty oikein, ett(cid:228) h(cid:228)n on suojassa petoksilta, ett(cid:228) h(cid:228)n saa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) nykyaikaisen l(cid:228)(cid:228)ketieteen tarjoamia mahdollisuuksia t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti, ett(cid:228) h(cid:228)nen saamansa tiedot ovat luotettavia ja ett(cid:228) h(cid:228)nt(cid:228) suojellaan luonnon ja ihmisen aiheuttamilta vaaroilta. Toinen p(cid:228)(cid:228)aihealue on kest(cid:228)v(cid:228) kehitys. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee kasvun jatkumista samalla kun ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) suojellaan, luonnonvaroja s(cid:228)ilytet(cid:228)(cid:228)n, biologista monimuotoisuutta yll(cid:228)pidet(cid:228)(cid:228)n ja varmistetaan se, ett(cid:228) yhteis(cid:246) voi edelleen rahoittaa n(cid:228)iden alojen politiikkaa ja est(cid:228)(cid:228) se, ett(cid:228) petokset heikent(cid:228)isiv(cid:228)t n(cid:228)it(cid:228) pyrkimyksi(cid:228). Yksi yhteis(cid:246)n t(cid:228)rkeimpi(cid:228) poliittisia tavoitteita on ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtien sis(cid:228)llytt(cid:228)- minen kaikkeen muuhun politiikkaan, ja lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)jille on suuri haaste laatia sellainen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246), jonka avulla t(cid:228)m(cid:228) sis(cid:228)llytt(cid:228)minen on mahdollista samalla kun s(cid:228)ilytet(cid:228)(cid:228)n laaja vapaamarkkinapolitiik- ka. YTK tukee kest(cid:228)vyystavoitetta analysoimalla politiikkavaihtoehtojen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksia, tuke- malla petosten vastaisia toimenpiteit(cid:228) maatalous- ja kalastuspolitiikassa, tukemalla kansainv(cid:228)lisi(cid:228) pyr- kimyksi(cid:228) est(cid:228)(cid:228) maailmanlaajuista ymp(cid:228)rist(cid:246)muutosta ja tutkimalla sit(cid:228), miten Euroopan ekosysteemit muuttuvat ja miten ne voitaisiin s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228). Kolmannen aihealueen p(cid:228)(cid:228)tavoitteena on edist(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n teollisuuden kilpailukykypolitiikkaa tuke- malla tiedon ja tutkimustulosten siirtoa tiedeyhteis(cid:246)st(cid:228) teollisuudelle. YTK esimerkiksi hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) eri- tyisasiantuntemustaan auttaessaan uusia teollisuusaloja k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n viimeisint(cid:228) tekniikkaa, kuten maa- pallon tilan seurantaa ja kehittyneit(cid:228) materiaaleja (esimerkiksi biomateriaaleja). My(cid:246)s muilla sopivilla toimilla tuetaan t(cid:228)rkeimpi(cid:228) poliittisia tavoitteita, kuten Euroopan unionin laajenemista ja hakijamai- den mukaantuloa yhteisiin sis(cid:228)markkinoihin, liittymist(cid:228) edelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) strategiaa sek(cid:228) Euroopan unionin ja V(cid:228)limeren maiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228). N(cid:228)ill(cid:228) aloilla Euroopan unionin ja sen kumppanimaiden tiede- ja teollisuusyhteis(cid:246)jen v(cid:228)listen mahdollisten synergioiden lis(cid:228)(cid:228)miseksi on viel(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228). Kaksi horisontaalista tekij(cid:228)(cid:228) yhdist(cid:228)(cid:228) kaikkia kolmea YTK:n tutkimusaihealuetta. Ensimm(cid:228)iseen niist(cid:228) kuuluvat mittaustekniikka, standardit jotka muodostavat yhden YTK:n t(cid:228)rkeimmist(cid:228) erikoisaloista. Toinen on teknis-taloudellinen tieto, jonka ansiosta Euroopan unionin toimielimille voi- daan tarjota nopeaa neuvontaa uusien teknologioiden kehitt(cid:228)misest(cid:228), l(cid:228)pimurtojen todenn(cid:228)k(cid:246)isyydes- t(cid:228), niiden mukana ilmenevist(cid:228) yhteiskunnallisista haasteista sek(cid:228) niiden mahdollisesta vaikutuksesta politiikkaan. T(cid:228)h(cid:228)n kuuluu muiden suurten teollistuneiden markkina-alueiden kehityksen seuraaminen ja siit(cid:228) oppiminen. Kummatkin teht(cid:228)v(cid:228)t kuuluvat erottamattomasti kaikkeen YTK:n toimintaan, vaik- kei niit(cid:228) erikseen mainittaisi. ja testaus, Seuraavassa esitett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ohjelmaa ei pit(cid:228)isi tarkastella j(cid:228)hme(cid:228)n(cid:228) YTK:n ty(cid:246)ohjelmaluonnoksena seuraa- viksi nelj(cid:228)ksi vuodeksi, vaan pikemminkin yleislinjauksena, jossa on otettu huomioon nykyiset politiik- katavoitteet ja niiden painopisteet. YTK:n ohjelmaan on odotettavissa muutoksia sit(cid:228) mukaa kuin tiede ja teknologia kehittyv(cid:228)t ja poliittiset tavoitteet ja asiakkaiden t(cid:228)rkein(cid:228) pit(cid:228)m(cid:228)t tavoitteet muuttuvat. I KANSALAISTEN PALVELEMINEN Ensimm(cid:228)inen YTK:n tutkimusaihealueista keskittyy kansalaisiin. Tavoitteena on tukea yhteis(cid:246)n poli- tiikkaa niill(cid:228) aloilla, joiden on tarkoitus suojella kansalaisia, antaa heille tietoa, yll(cid:228)pit(cid:228)(cid:228) heid(cid:228)n ter- veytt(cid:228)(cid:228)n ja taata heid(cid:228)n turvallisuutensa. Kuluttajapolitiikka ja kuluttajien terveyden suojelu ovat keskeisi(cid:228) aiheita yhteis(cid:246)n politiikassa, ja Ams- terdamin sopimus laajentaa entisest(cid:228)(cid:228)n kuluttajansuojan oikeusperustaa. Politiikan p(cid:228)(cid:228)tavoitteita ovat kuluttajan suojelu sis(cid:228)markkinoilla, markkinoiden avoimuuden vahvistaminen, kuluttajien luottamuk- 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/133 sen lis(cid:228)(cid:228)minen varsinkin t(cid:228)ydellisemm(cid:228)n ja tehokkaamman tiedotuksen ja valistuksen avulla, vuoro- puhelu- ja kuulemisj(cid:228)rjestelm(cid:228)n kehitt(cid:228)minen Euroopan komission ja kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)jen v(cid:228)lille sek(cid:228) kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)jen ja teollisuuden v(cid:228)lisen vuoropuhelun parantaminen ja sen varmistaminen, ett(cid:228) kuluttajien edut otetaan riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla huomioon yhteis(cid:246)n politiikan kehitt(cid:228)misess(cid:228) muilla aloilla. YTK antaa t(cid:228)lle politiikalle tieteellist(cid:228) tukea. Tietotekniikka on bioteknologian ohella nopeimmin kehittyv(cid:228) tekniikan ala, ja EY:n tietoyhteiskunta- aloitteessa, jossa tosin tunnustetaan markkinavoimien ohjaavan kehityst(cid:228), varmistetaan, ett(cid:228) politii- kassa hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n kaikki tekniikan tuomat edut ja ett(cid:228) ihmiset voivat luottaa turvallisesti k(cid:228)siteltyyn tietoon. YTK tukee aloitetta antamalla teknist(cid:228) neuvontaa palvelujen luotettavuudesta ja helpottamalla tiedonsaantia. Kolmas ala, jolla YTK pyrkii palvelemaan kansalaisia, on terveys. Tavoitteena on hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) niit(cid:228) tek- niikan erityisaloja, joilla YTK:lla on ainutlaatuista tautien diagnosoimiseksi ja hoitamiseksi tarvittavaa teknologiaa ja asiantuntemusta. Kansalaisten turvallisuuden takaamiseksi toteutettaviin yhteis(cid:246)n toimenpiteisiin kuuluvat elintarvikkei- den ja rehujen turvallisuuden ohella muun muassa autojen turvallisuutta koskeva lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246), direk- tiivit ty(cid:246)turvallisuudesta sek(cid:228) rakennusalan ohjeet. YTK antaa teknist(cid:228) tukea n(cid:228)ille toimenpiteille, m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228), miten uudella teknologialla voidaan reagoida rajat ylitt(cid:228)viin luonnononnettomuuksiin, kuten tulviin, ja edist(cid:228)(cid:228) Euroopan unionin ty(cid:246)t(cid:228) henkil(cid:246)miinojen poistamiseksi asianmukaisin koordi- naatio- ja tukitoimin. I. 1 Kuluttajansuoja Kuluttajien terveyden suojaamiseksi EY:n toimielinten alaisuudessa toimii tiedekomiteoita, joiden ty(cid:246)s- kentely perustuu korkeaan laatuun, riippumattomuuteen ja avoimuuteen, ja jotka varmistavat tarkas- tuksin, ett(cid:228) hygienia- ja elintarviketurvallisuuss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) noudatetaan, sek(cid:228) arvioivat kuluttajien ter- veytt(cid:228) mahdollisesti uhkaavia vaaroja. Syyn(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n kuluttajapolitiikan selv(cid:228)(cid:228)n vahvistamiseen on ollut yleinen halu sovittaa yhteen toisaalta kehittyneiden tekniikoiden tarjoamat, nopeasti lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t mahdollisuudet lis(cid:228)t(cid:228) markkinoilla olevien tuotteiden valikoimaa ja alentaa niiden kustannuksia ja toisaalta riitt(cid:228)v(cid:228)t kuluttajansuojatoimenpiteet. On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) politiikka edellytt(cid:228)(cid:228) vahvaa tieteellist(cid:228) tukea, jotta kyseess(cid:228) olevat monitahoiset kysymykset voitaisiin ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) ja jotta tuotteiden laadun ja alkuper(cid:228)n tarkastamiseen voidaan sovel- taa viimeisint(cid:228) teknologiaa. YTK tukee yhteis(cid:246)n politiikkaa t(cid:228)ll(cid:228) alalla soveltamalla uutta teknologiaa kuluttajansuojatoimenpiteisiin, ja se on valmis arvioimaan uusia vaaroja ja reagoimaan niihin sit(cid:228) mukaa kuin niit(cid:228) ilmenee. Ty(cid:246)h(cid:246)n kuuluu: — tutkimuksia, joilla tuetaan rehujen, elintarvikkeiden, juomien ja kulutustavaroiden laadun ja tur- vallisuuden analysointimenetelmien yhdenmukaistamista ja validointia, mihin sis(cid:228)ltyy luonnonmu- kaisia elintarvikkeita ja rehuja koskevien standardien mahdollinen yhdenmukaistaminen Euroopas- sa; vertailutietojen kehitt(cid:228)mist(cid:228) elintarvikkeiden ja juomien aitouden ja alkuper(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseksi, tarkastusmenetelmien laatimiseksi ja riskien arvioimiseksi; menetelmi(cid:228) ja vertailutietoja elintarvik- keiden merkint(cid:246)jen ja petostenvastaisten tekniikkojen kehitt(cid:228)miseksi, — tuki yhteis(cid:246)n bioteknologiapolitiikan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanolle, mukaan lukien geneettisesti muunnettujen organismien seuranta- ja tunnistusmenetelm(cid:228)t ja riskinarviointitutkimukset, — toksikologiset tutkimukset elintarvikkeissa esiintyvien erilaisten vieraiden aineiden, toksisten kemi- kaalien (esimerkiksi hormonien toimintaa vahingoittavien aineiden) ja patogeenisten mikro-orga- nismien terveys- ja muista vaikutuksista; riskinarviointimallien ja -menetelmien laatiminen, — turvallisten vaihtoehtojen validointi in vivo -kokeille, joilla nyky(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n kemikaalien, l(cid:228)(cid:228)- ketuotteiden ja kulutustavaroiden toksikologisia vaaroja. L 64/134 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 I. 2 L(cid:228)(cid:228)ketieteen ja terveysalan sovellukset Useilla YTK:ssa kehitetyill(cid:228) tekniikoilla, jotka liittyv(cid:228)t ydintekniikkaan, mittaustekniikkaan, tietotek- niikkaan ja materiaalitieteisiin, on sovellusmahdollisuuksia l(cid:228)(cid:228)ketieteen ja terveydenhuollon alalla, ja ne ovat riitt(cid:228)v(cid:228)n kypsi(cid:228) jatkokehitt(cid:228)mist(cid:228) varten. T(cid:228)m(cid:228)n teht(cid:228)v(cid:228)n toteuttaminen perustuu YTK:n lait- teistojen ja ainutlaatuisen asiantuntemuksen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen, ja sit(cid:228) jatketaan edelleen verkoissa yhdess(cid:228) l(cid:228)(cid:228)ketieteen ja farmasian yhteis(cid:246)jen kanssa. Toimintaan kuuluvat: — ydinteknologiaan perustuvien sy(cid:246)v(cid:228)n hoitokeinojen, boorineutronisieppaushoidon ja alfaimmuno- terapian sovellusten sek(cid:228) l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen kuvantumisen kehitt(cid:228)misen aktiivinen tukeminen vali- dointi ja standardointi mukaan luettuna, — biologisesti yhteensopivien materiaalien ja biomekaanisten komponenttien testausmenetelmien nor- mien laatimista edelt(cid:228)v(cid:228) tutkimus ja validointi; joidenkin l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)llisten laitteiden kelpuuttaminen normien ja standardien yhdenmukaistamista varten; vertailumateriaalien kehitt(cid:228)minen, tuotanto ja sertifiointi kliinisi(cid:228) diagnooseja varten sek(cid:228) koelaitteiden validointi, — tuki telemaattisille j(cid:228)rjestelmille, joilla vaihdetaan turvallisesti l(cid:228)(cid:228)kevalmisteiden s(cid:228)(cid:228)ntely(cid:228) koske- vaa tietoa EY:ss(cid:228). I. 3 Tietoyhteiskunnasta hy(cid:246)tyminen YTK:n asiantuntemusta tietotekniikassa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n EY:n tietoyhteiskunta-aloitteen k(cid:228)ytt(cid:246)varmuusseik- kojen tukemiseen ja petosten vastaisten valvontatoimenpiteiden lujittamiseen. Ty(cid:246)h(cid:246)n kuuluvat: — tuki k(cid:228)ytt(cid:246)varmuusaloitteelle, johon kuuluvat m(cid:228)(cid:228)ritellyt testit ja v(cid:228)lineet luotettavuuden toteami- seksi, j(cid:228)rjestelmien elinkelpoisuuden tutkiminen, palvelujen k(cid:228)ytt(cid:246)varmuuden m(cid:228)(cid:228)rittely ja sulau- tettujen j(cid:228)rjestelmien hyv(cid:228)ksymismenetelm(cid:228)t; uusien verkkotekniikoiden, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon tukij(cid:228)rjes- telmien ja l(cid:228)(cid:228)ketieteellisten tietoj(cid:228)rjestelmien sovellukset ja esittelyt; tutkimustulosten k(cid:228)ytt(cid:246) tilas- tollisissa ja maantieteellisiss(cid:228) sovelluksissa, — tuki petostenvastaisille toimenpiteille, mukaan lukien tehokkaiden, luotettavien ja turvallisten vies- tint(cid:228)j(cid:228)rjestelmien kehitt(cid:228)minen ja k(cid:228)ytt(cid:246) j(cid:228)senvaltioiden julkisten viranomaisten keskuudessa ja komissiossa, pikah(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)n kehitt(cid:228)minen ja eri l(cid:228)hteist(cid:228) saatavien suurien tietom(cid:228)(cid:228)rien analyysi- ja valvontamenetelm(cid:228)t. I. 4 Kansalaisten turvallisuus: ihmisen aiheuttamat vaarat ja luonnonuhat EY k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) erilaisia keinoja suojellakseen ihmisi(cid:228) vaaroilta. N(cid:228)it(cid:228) ovat henkil(cid:246)autojen ja korkeapaine- laitteiden valmistusstandardit, vaarallisten kemikaalien merkint(cid:228)- ja ilmoitusvelvollisuudet sek(cid:228) velvol- lisuus ilmoittaa onnettomuuksista. YTK:lla on aktiivinen rooli n(cid:228)iden periaatteiden toteuttamisessa ja uusien turvallisuustoimenpiteiden kehitt(cid:228)misen tukemisessa. — Tuki yhteis(cid:246)n ty(cid:246)turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksille analysoimalla ty(cid:246)tapaturmia koskevia tietoja, antamalla tietoja toimivaltaisille viranomaisille ja teollisuudelle sek(cid:228) antamalla teknist(cid:228) neuvontaa komissiol- le. — Korkeapainelaitteiden suunnittelu ja kehitt(cid:228)minen sek(cid:228) niit(cid:228) koskevien tarkastusmenetelmien vali- dointi ja yhdenmukaistaminen turvallisuuden maksimoimiseksi ty(cid:246)paikalla; tuki uusien standardien kehitt(cid:228)miselle ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notolle. Vedyn vuorovaikutus rakennusaineiden kanssa ja ty(cid:246)turvallisuus- normien ja -standardien laadinta. — Kemiallisten tuotteiden seuranta, valvonta ja hallinta: uusien ja jo k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien kemikaalien ilmoitus-, luvananto-, luokitus- ja merkint(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano ja parantaminen; ymp(cid:228)ris- t(cid:246)riskien arviointia koskeva tutkimus. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/135 — Henkil(cid:246)miinojen poistamisen tieteellisen(cid:228) ja teknisen(cid:228) perustana toimivan tutkimusfoorumin yll(cid:228)- pito ja kehitt(cid:228)minen; luettelon laatiminen miinatyypeist(cid:228) ja niiden tunnisteista; miinakenttien tutki- missuunnitelmien laatiminen ja luotettavien paikantamis- ja h(cid:228)vitt(cid:228)mismenetelmien luominen; ver- tailuperusteiden ja -standardien laatiminen sek(cid:228) raivausmenetelmien ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien laittei- den validointi. — Laittomien huumausaineiden kemiallinen karakterisointi ja v(cid:228)lineet niiden alkuper(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)mi- seksi. — Kuljetusajoneuvojen ja suojakaiteiden rakenteellisen turvallisuuden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen; j(cid:228)senvaltioiden testauslaitteistojen kalibrointi sek(cid:228) perinteisi(cid:228) t(cid:246)rm(cid:228)ystestej(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tarkoitettujen simuloin- timenetelmien validointi. — Tuki lennoilla tapahtuneita vaaratilanteita koskevan yhteisen eurooppalaisen raportointij(cid:228)rjestel- m(cid:228)n perustamiselle, johon kuuluu inhimillisen virheen vaikutusten tutkiminen. — Rakennusstandardien (Eurocodes) laadinnan ja kehitt(cid:228)misen tukeminen; rakennusten ja tie- ja vesi- rakennustekniikan rakenteiden turvallisuuden ja luotettavuuden varmistamiseen seismisten liikkei- den, voimakkaiden iskujen ja liikenteen aiheuttaman t(cid:228)rin(cid:228)n varalta t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t tutkimukset, joihin kuuluvat Euroopan kulttuuriperint(cid:246)(cid:246)n kuuluvien merkitt(cid:228)vien muistomerkkien suojaamissovelluk- set, niiden rappeutumisen arviointi ja niiden restaurointitekniikat. — Maapallon tilan seurantatekniikoiden sovellukset riskien ja vahinkojen arviointia varten sek(cid:228) luon- nonuhkien (esimerkiksi mets(cid:228)palojen, tulvien, maanvy(cid:246)rymien, kuivuuden ja rannikkomyrskyjen) seuranta ja kriisien j(cid:228)lkihoito. II KEST(cid:190)V(cid:190)N KEHITYKSEN EDIST(cid:190)MINEN Teknologinen kehitt(cid:228)minen, kest(cid:228)v(cid:228) kehitys, ymp(cid:228)rist(cid:246)n kunnioittaminen ja siit(cid:228) huolehtiminen ovat yhteis(cid:246)lle t(cid:228)rkeit(cid:228) tavoitteita, jotka on mainittu perustamissopimuksessa ja joihin pyrit(cid:228)(cid:228)n yhteisell(cid:228) politiikalla ja yhteisill(cid:228) toimilla. Yhteis(cid:246)n viides ymp(cid:228)rist(cid:246)toimintaohjelma (1992—2000) on EY:n ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikan perusta. Siin(cid:228) mainitaan 1990-luvun haasteeksi kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kehitykseen pyrkiminen. Hiljattain julkaistussa toiminta- suunnitelmassa mainitaan viisi ensisijaista alaa, joilla yhteis(cid:246)n toimintaa olisi vauhditettava. Ensimm(cid:228)i- nen niist(cid:228) on ymp(cid:228)rist(cid:246)asioiden ottaminen huomioon muissa politiikoissa, kuten maatalous-, liikenne-, energia-, teollisuus- ja matkailupolitiikassa. Toinen on laajemman v(cid:228)linevalikoiman k(cid:228)ytt(cid:246), erityisesti markkinakeinojen mutta my(cid:246)s rakennepolitiikan k(cid:228)ytt(cid:246) yhteis(cid:246)n politiikan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. Kolmas on yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon ja sen noudattamisen valvonnan voimistaminen. Nelj(cid:228)s on yleis(cid:246)n tietoisuuden lis(cid:228)(cid:228)minen ja viides unionin profiilin nostaminen kansainv(cid:228)lisiss(cid:228) asioissa: yhteisty(cid:246)n lujittaminen Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maiden ja V(cid:228)limeren kumppanuusmaiden kanssa, Euroopan unionin roolin vahvistaminen kansainv(cid:228)lisess(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)toiminnassa sek(cid:228) kauppa- ja ymp(cid:228)- rist(cid:246)kysymysten hoitaminen. YTK:n tieteelliset ja tekniset palvelut antavat tarvittavaa asiantuntemusta, joka auttaa kyseess(cid:228) olevien asioiden ymm(cid:228)rt(cid:228)mist(cid:228) ja tukee toimintaohjelman kaikkien viiden kohdan toteuttamista. Sen laaja tie- depohja edist(cid:228)(cid:228) perusteltujen ja realististen raja-arvojen asettamista pilaaville aineille, yleisesti hyv(cid:228)k- syttyjen vertailumateriaalien tuottamista ja niiden seurantaan k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) mittauksia, ehdotetun lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vaikutusten ennakointia, parhaiden k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tekniikoiden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)mist(cid:228), teolli- suusprosessien parantamista ja pilaantumisen v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) varten saatavilla olevan tieteellisen tiedon arviointia, maailmanlaajuisten ilmastonmuutosprosessien ja niiden vaikutuksen ymm(cid:228)rt(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) sel- laisten uusien tekniikoiden tunnistamista, jotka voivat vaikuttaa kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kehitykseen. Erityisen pal- jon ty(cid:246)t(cid:228) aiotaan tehd(cid:228) energia- ja liikennealoilla. Kest(cid:228)vyyden parantamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228) YTK:n tutkimusty(cid:246) tukee komissiota, Euroopan parlamenttia, j(cid:228)senvaltioita ja alalla toimivia EU:n virastoja, ja siihen kuuluvat seuraavat kohdistetut teht(cid:228)v(cid:228)t: L 64/136 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 II. 1 Ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun sis(cid:228)llytt(cid:228)minen yhteis(cid:246)n muuhun politiikkaan Perustamissopimuksen mukaisesti komission on arvioitava kaikkien sellaisten ehdotusten seuraukset, jotka vaikuttavat ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n, ja pyritt(cid:228)v(cid:228) sis(cid:228)llytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kest(cid:228)vyytt(cid:228) koskevat tavoitteet kaikkiin ala- kohtaisiin politiikkoihin, kuten maatalous-, energia-, liikenne- ja aluekehityspolitiikkaan. YTK tukee n(cid:228)it(cid:228) pyrkimyksi(cid:228) — sosiaalis-taloudellisilla ja teknis-taloudellisilla tutkimuksilla, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n parantamaan ymp(cid:228)ris- t(cid:246)nsuojelun sis(cid:228)llytt(cid:228)mist(cid:228) yhteis(cid:246)n alakohtaisiin politiikkoihin. N(cid:228)ihin kuuluu tapaustutkimuksia ja s(cid:228)(cid:228)ntelyv(cid:228)lineiden mittaus- ja analysointimenetelmien kehitt(cid:228)mist(cid:228) (esimerkiksi ymp(cid:228)rist(cid:246)kirjan- pito), — maanpinnan ja maank(cid:228)yt(cid:246)n dynamiikan tutkimisella sek(cid:228) alue- ja kaupunkirakentamisen suun- tausten tutkimisella, maataloutta ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevien kysymysten tutkimisella k(cid:228)ytt(cid:228)en p(cid:228)(cid:228)asi- assa maapallon tilan seurantaa, rannikkoalueiden hallinnalla sek(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n heikkenemisen indi- kaattorien kehitt(cid:228)misell(cid:228) ja yhdenmukaistamisella. II. 2 Ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantuminen Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) uusissa teollisuuslaitoksissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n parasta k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ole- vaa tekniikkaa ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi yhdennetysti, toisin sanoen niin, ett(cid:228) ilman, maaper(cid:228)n ja veden pilaantuminen otetaan huomioon. T(cid:228)m(cid:228)n ja muiden pilaantumisen v(cid:228)hent(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vien hallintatoimenpiteiden tukemiseksi on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), ett(cid:228) pilaavien aineiden havaitsemiseksi kehitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)rjestelmi(cid:228) ja ett(cid:228) mittaukset yhdenmukaistetaan kaikkialla yhteis(cid:246)ss(cid:228). YTK:n ty(cid:246)h(cid:246)n kuu- luu siksi: — tuki ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)lle (esimerkiksi veden, ilman ja maaper(cid:228)n) pilaantumisen yhdennetyksi ehk(cid:228)isemiseksi ja v(cid:228)hent(cid:228)miseksi teollisuudessa, viitekehyksen laatiminen parhaiden k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tekniikoiden k(cid:228)yt(cid:246)lle useilla teollisuudenaloilla sek(cid:228) kilpailukykyyn ja ty(cid:246)llisyyteen kohdis- tuvien lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vaikutusten arviointi, — tuki ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisen seurantatekniikoiden kansainv(cid:228)liselle yhdenmukaistamiselle, vertai- lumateriaalien ja -mittausten kehitt(cid:228)minen ja tuotanto eri ymp(cid:228)rist(cid:246)iss(cid:228) (esim. maaper(cid:228), vesi, ilma tai eli(cid:246)t) ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi, — tutkimukset vertailumenetelmien yhdenmukaistamisen ja validoinnin edist(cid:228)miseksi veden laadun analysoinnissa, veden seurannassa, veden k(cid:228)sittelyss(cid:228) ja vesihuollossa, vett(cid:228) pilaavien aineiden aiheuttamien toksikologisten riskien arviointi, toiminta h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa, veden laadunvalvontamene- telm(cid:228)t ja -kriteerit, tutkimukset vesihuoltok(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja niiden vaikutuksista EY:n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ll(cid:228) suojelluilla maantieteellisill(cid:228) alueilla sek(cid:228) tulvien ja kuivuuden uhkaamilla alueilla, — teollisesta toiminnasta aiheutuvan maaper(cid:228)n saastumisen paikantamistekniikoiden kehitt(cid:228)minen ja meren pilaantumisen (esimerkiksi levien kukinnan tai (cid:246)ljyvuotojen) seurantatekniikoiden kehitt(cid:228)- minen, mukaan lukien pilaantumista aiheuttavien alusten tunnistaminen, — tutkimukset ilmanlaadun valvontamenetelmien ja kaupunkialueiden ilmanlaadun arviointiperustei- den yhdenmukaistamisen ja validoinnin edist(cid:228)miseksi, vaihtoehtoisten polttoaineiden vaikutus ilmanlaatuun ja mikrohiukkasp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin, ymp(cid:228)rist(cid:246)n radioaktiivisuuden valvonta, alueelliset ohjel- mat tiettyjen alueiden ymp(cid:228)rist(cid:246)n seurannan toteuttamiseksi (esimerkiksi Alppeja koskeva yleisso- pimus). II. 3 Maailmanlaajuinen ilmastonmuutos Allekirjoittamalla Kioton p(cid:246)yt(cid:228)kirjan teollisuusmaat sitoutuivat v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kasvihuonekaasujen p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228). Euroopan unioni, joka neuvotteli j(cid:228)senvaltioidensa puolesta, on luvannut v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)- j(cid:228)(cid:228)n 8 prosentilla vuoden 1990 tasosta. Euroopan unioni tarvitsee vahvaa teknist(cid:228) tukea s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228)kseen uskottavuutensa ilmastonmuutossopimuksen sopimuspuolena, vahvistaakseen asemaansa kansainv(cid:228)li- 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/137 siss(cid:228) yhteyksiss(cid:228), ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228)kseen Euroopan tulevaisuuden eri vaihtoehtoja, joihin kuuluvat hallitusti ja hallitsemattomasti k(cid:228)ytettyihin luonnonvaroihin, kansanterveyteen ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat seuraukset tuodakseen esiin riskit ja ep(cid:228)varmat tekij(cid:228)t ja laatiakseen asianmukaisen politii- kan. YTK tukee yhteis(cid:246)n politiikkaa seuraavin keinoin: — tutkimalla kasvihuonekaasujen ja aerosolien virtaamista, tutkimalla kasvihuonep(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin johtavia prosesseja, arvioimalla Kioton p(cid:246)yt(cid:228)kirjan vaikutuksia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)tasoihin, ilmanlaatuun, ilmastonmuu- tokseen ja Euroopan talouteen, tukemalla Euroopan poliittisia aloitteita, — k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) maapallon tilan seurantaa t(cid:228)rkeimpien globaalisten, merten ja maan luonnonvarojen kartoittamiseen, seurantaan ja inventoimiseen maailmassa. Globaaleilla tietoj(cid:228)rjestelmill(cid:228) ja mal- leilla tuetaan havaittujen suuntausten analysointia ja ymm(cid:228)rt(cid:228)mist(cid:228). Eurooppalaisille tutkimusver- koille annetaan p(cid:228)(cid:228)sy maailmanlaajuisiin tietokantoihin. II. 4 Energia ja liikenne Energian loppukulutus jakautuu Euroopassa l(cid:228)hes tasan teollisuuden (29 %), liikenteen (32 %) ja koti- talouksien ja palvelusektorin (39 %) kesken. Suurin osa on tuotettu fossiilisilla polttoaineilla. (cid:214)ljytuot- teet ovat hallitsevassa asemassa liikennealalla, ja l(cid:228)hes kaksi kolmannesta kivihiilest(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n s(cid:228)hk(cid:246)n tuotantoon. Eurooppa voi noudattaa kansainv(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksia ja saavuttaa kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen tavoitteen vain toteuttamalla tehokkaita p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)nv(cid:228)hennystoimia ja korvaamalla fossiiliset polttoaineet uusiutuvilla energial(cid:228)hteill(cid:228). Vuonna 1996 julkaistussa vihre(cid:228)ss(cid:228) kirjassa uusiutuvista energial(cid:228)hteist(cid:228) todettiin, ett(cid:228) EY:n perustamissopimus tarjoaa monia mahdollisuuksia edist(cid:228)(cid:228) uusiutuvien energial(cid:228)h- teiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), ja ehdotettiin, ett(cid:228) yhteis(cid:246) lujittaa politiikkaansa saavuttaakseen energian kokonaisku- lutuksen 12 prosentin kotimaisuusasteen vuoteen 2010 menness(cid:228). YTK tukee yhteis(cid:246)n politiikkaa seu- raavilla tavoilla: — uusiutuvat energiamuodot sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n energiaj(cid:228)rjestelmiin ja niihin liittyviin sosiaalis-taloudellisiin tutkimuksiin. Kehitet(cid:228)(cid:228)n uusia testaustekniikoita ja esitet(cid:228)(cid:228)n ehdotuksia normien ja standardien laatimiseksi aurinkos(cid:228)hk(cid:246)- ja aurinkol(cid:228)mp(cid:246)j(cid:228)rjestelmille uuden sukupolven energian varastointij(cid:228)r- jestelmille, polttokennoille, eristysmateriaaleille sek(cid:228) muille energiatehokkaille materiaaleille ja lait- teille. Tutkitaan vedyn k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) polttoaineena kiinnitt(cid:228)en erityist(cid:228) huomiota turvallisuuteen ja tek- nisten ja taloudellisten n(cid:228)k(cid:246)kohtien analyysiin, — osallistutaan suurtehoisten energiantuotantoj(cid:228)rjestelmien ja korkeissa l(cid:228)mp(cid:246)tiloissa toimivien j(cid:228)r- jestelmien materiaalien ja komponenttien testausmenetelmien, tarkastusmenettelyjen, normien ja standardien kehitt(cid:228)miseen ja yhdenmukaistamiseen. Erityist(cid:228) huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n turvallisuuden ja toimintai(cid:228)n kohottamiseen sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)miseen, — tutkitaan neutronien ja materiaalien v(cid:228)list(cid:228) vuorovaikutusta, tuotetaan neutroneja koskevaa vertai- lutietoa energiantuotantoa varten kansainv(cid:228)listen sopimusten puitteissa. Tehd(cid:228)(cid:228)n alan teknis-talou- dellista tutkimusta ja tarjotaan korkean tason koulutusta teollisuuden tueksi kiinnitt(cid:228)en erityist(cid:228) huomiota laajentumiskumppaneihin ja liittymist(cid:228) edelt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa oleviin valmistautuviin mai- hin, — kehitet(cid:228)(cid:228)n ja validoidaan uusia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)nvalvonta- ja p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)nrajoitustekniikoita maa-, ilma- ja meri- liikennej(cid:228)rjestelmi(cid:228) varten. Analysoidaan eri p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)nrajoitustekniikoita koskevaa tietoa ja luodaan vertailulaboratorio kiertotestausten ja -verkkojen koordinointia varten. Tehd(cid:228)(cid:228)n kustannus-hy(cid:246)ty- tutkimuksia ja toteutetaan teknis-taloudellista mallintamista ja kehitet(cid:228)(cid:228)n pohjaa teknisille standar- deille, — tehd(cid:228)(cid:228)n soveltuvia, yhteis(cid:246)n liikennepolitiikkaa tukevia tutkimuksia, joilla arvioidaan kaupunki- ja alueliikennej(cid:228)rjestelmien kysynn(cid:228)n kehityst(cid:228). L 64/138 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 II. 5 Maatalous, maaseudun kehitt(cid:228)minen ja kalatalous Yhteis(cid:246)n politiikan tavoitteena on tehd(cid:228) maataloudesta kilpailukykyisemp(cid:228)(cid:228) maailmanmarkkinoilla ja asettaa maaseudun kest(cid:228)v(cid:228) kehitt(cid:228)minen, kuluttajayst(cid:228)v(cid:228)lliset tuotteet ja ymp(cid:228)rist(cid:246)yst(cid:228)v(cid:228)llisemm(cid:228)t k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t ensiarvoiseen asemaan. EU:n it(cid:228)(cid:228)n tapahtuvaan laajentumiseen on valmistauduttava, sill(cid:228) se merkitsee maatalousalueen lis(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228) 50 prosentilla ja maatalouden ty(cid:246)voiman m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kaksinker- taistumista. Petosten ehk(cid:228)isy on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), koska kysymys on suuresta budjetista, koska maatalouteen liittyy terveysn(cid:228)k(cid:246)kulmia ja koska kalatalouteen liittyy kest(cid:228)vyyskysymyksi(cid:228). YTK tukee politiikkaa tulevaisuudessakin aktiivisesti seuraavilla keinoilla: — teknis-taloudellinen tulevaisuudentutkimus ja skenaariot, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n saamaan lis(cid:228)(cid:228) tietoa ravin- toketjuun ja aluekehityspolitiikkaan liittyvien toimintaperiaatteiden pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin kehityksest(cid:228). Tutkimuksessa painotetaan tieteen ja teknologian osuutta n(cid:228)ill(cid:228) keskeisill(cid:228) yhteis(cid:246)n politiikan aloilla ja tarkastellaan laajempia poliittisia yhteyksi(cid:228) (esim. laajentumista ja V(cid:228)limeren-politiik- kaa), — maaseutuymp(cid:228)rist(cid:246)n kehityksen tutkimus, maaseutu- ja rannikkoalueilla tapahtuvien muutosten seuranta (ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset, metsien kehitys ja mets(cid:228)nhoito, maatalouden ja vesiviljelyn suun- taukset, matkailu) maapallon tilan seurantatekniikka, rannikkoalueiden hallinta, — kalatalousalan s(cid:228)(cid:228)nnellyn toiminnan valvontamenetelmien kehitt(cid:228)minen ja arviointi, — agrometeorologisten mallien kehitt(cid:228)minen satojen ennakoimista varten (erityisesti Euroopan unio- nin laajentumista ajatellen), tulosten seuranta yhdenmukaisuuden varmistamiseksi yhteisen maa- talouspolitiikan toimintalinjojen ja petosten vastaisen toiminnan kanssa, viljelij(cid:246)iden tekemien ilmoitusten perusteella j(cid:228)senvaltioissa teht(cid:228)v(cid:228)n ty(cid:246)n yhdenmukaistaminen ja laadunvalvonta, maa- talouden tietoj(cid:228)rjestelmien suuntaaminen maataloustoiminnan painopistealoille, kehittyneiden tilas- tomenetelmien ja n(cid:228)ytteenottostrategioiden kehitt(cid:228)minen tukien valvomiseksi ratkaisevassa tilien tarkastamis- ja hyv(cid:228)ksymisvaiheessa, — tietokannan suunnittelu ja k(cid:228)ytt(cid:246) karjan liikkeiden rekister(cid:246)imiseksi ja seuraamiseksi kaikkialla yhteis(cid:246)ss(cid:228), tekninen tuki yhteis(cid:246)n karjan luotettavan tunnistus- ja merkint(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n toteuttami- selle, mukaan lukien yleinen laadunvalvonta ja elektronisten j(cid:228)rjestelmien varmentaminen, — sertifioitujen vertailumateriaalien kehitt(cid:228)minen ja tuotanto ja vertailumenetelmien kehitt(cid:228)minen maataloustuotteiden laadun turvaamiseksi (esimerkiksi ravintoaineet ja raaka-aineissa esiintyv(cid:228)t ep(cid:228)puhtaudet). III EUROOPAN KILPAILUKYVYN TUKEMINEN Merkitt(cid:228)vimm(cid:228)t tavat, joilla yhteis(cid:246) edist(cid:228)(cid:228) talouden kehityst(cid:228), kasvua ja ty(cid:246)paikkojen luomista, ovat teollisuuden kilpailukyvyn edist(cid:228)minen ja toimivien sis(cid:228)markkinoiden rakentaminen kaikkia tuotteita ja palveluja varten. Yhteis(cid:246) my(cid:246)s neuvottelee kolmansien maiden kanssa kauppasopimuksia, jotka takaavat yhteis(cid:246)n tuotteille oikeudenmukaisen p(cid:228)(cid:228)syn markkinoille ja edist(cid:228)v(cid:228)t talouskasvua kehitys- maissa. Talouskasvu on my(cid:246)s rakennerahastotoiminnan tavoitteena. T(cid:228)h(cid:228)n toimintaan kuuluvat muun muassa Phare- ja Tacis-ohjelmat, joilla autetaan heikommassa asemassa olevia alueita ja maita integ- roitumaan paremmin sis(cid:228)markkinoihin ja maailman talouteen. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/139 Hyv(cid:228)n kauppatavan mukainen kauppa riippuu kansainv(cid:228)lisesti sovituista standardeista, ja YTK tukee jatkossakin hyvin perusteltujen eurooppalaisten ja kansainv(cid:228)listen normien, standardien, k(cid:228)yt(cid:228)nnes(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen ja vertailuv(cid:228)lineiden edist(cid:228)mist(cid:228) ja kehitt(cid:228)mist(cid:228). Rakennepolitiikalle annettavaan tukeen kuuluu YTK:ssa kehitetyn teknologian siirto teollisuudelle sek(cid:228) toimenpiteet, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n uusien teollisuus- alojen kilpailukyky(cid:228) maailmanmarkkinoilla. Sellainen on muun muassa maapallon tilan seuranta, jossa YTK:lla on erityisasiantuntemusta. Lis(cid:228)ksi siihen kuuluu tieteellisen infrastruktuurin kehitt(cid:228)minen V(cid:228)limeren kumppanuusmaissa. Lis(cid:228)ksi pyrit(cid:228)(cid:228)n yleisten tutkimusten avulla m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n, miten tek- nologia siirtyy tutkimuksesta teollisuuteen ja miten teollisuuden muuttuvat toimintamallit vaikuttavat ty(cid:246)llisyyteen. III. 1 Ty(cid:246)llisyys, teknologia ja teollisuuden kilpailukyky Ty(cid:246)llisyytt(cid:228) ja kilpailukyky(cid:228) koskevat asiat hallitsevat poliittista keskustelua Euroopassa viel(cid:228) tulevina- kin vuosina. YTK antaa tukeaan seuraavilla keinoilla: — tutkitaan teknologian, ty(cid:246)llisyyden ja kilpailukyvyn v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita. Yksil(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n parhaita k(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)j(cid:228) kasvun ja ty(cid:246)llisyyden edist(cid:228)miseksi. Analysoidaan yhteiskunnallisten tekij(cid:246)iden (i(cid:228)n, suku- puolen jne. ), eri alojen rakenteellisten muutosten (teollisuuden, palvelujen, instituutioiden jne. ), tekniikan muutosten sek(cid:228) yhteis(cid:246)n politiikan (euron, laajentumisen, s(cid:228)(cid:228)ntelyn purkamisen jne. ) vaikutuksia kilpailukykyyn ja ty(cid:246)llisyyteen tulevaisuuden Euroopassa, — analysoidaan tekij(cid:246)it(cid:228), jotka rajoittavat ep(cid:228)suotuisammassa asemassa olevien Euroopan alueiden kehityst(cid:228), ongelmakohtien poistamiseksi ja kilpailukyvyn ja ty(cid:246)llisyyden lis(cid:228)(cid:228)miseksi. Tehd(cid:228)(cid:228)n tulevaisuudentutkimusta yhteis(cid:246)n tutkimuksen painopisteist(cid:228) ja tieteen ja teknologian merkityk- sest(cid:228) aluekehitykselle. III. 2 Kansainv(cid:228)lisen kauppaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n tukeminen normeilla Teollisuus tarvitsee ennakoitavia ja luotettavia markkinoille p(cid:228)(cid:228)syn edellytyksi(cid:228) ennen kuin se ryhtyy suuriin investointeihin, joita uusille markkinoille p(cid:228)(cid:228)sy vaatii. Kaikkien markkinoilla toimivien on my(cid:246)s voitava tukeutua vakiintuneisiin, varmistettaviin ja kansainv(cid:228)lisesti hyv(cid:228)ksyttyihin mittauksiin, jotta markkinoiden s(cid:228)(cid:228)ntely olisi varmasti avointa ja jotta ep(cid:228)oikeudenmukaiselta kilpailulta ja turhilta oikeudenk(cid:228)ynneilt(cid:228) v(cid:228)ltytt(cid:228)isiin. YTK pyrkii n(cid:228)ihin tavoitteisiin seuraavilla keinoilla: — yhteis(cid:246)n vertailumittaustoimiston (BCR) sertifioimien vertailumateriaalien kuvaus, tuottaminen ja varastointi ja niiden stabiliteetin testaus ja niiden kansainv(cid:228)linen jakelu on kuvaavaa YTK:n toi- minnalle eri politiikkojen tukemiseksi (ymp(cid:228)rist(cid:246)-, kuluttajansuoja- ja terveyspolitiikan, teollisuu- den kilpailukyvyn jne. ). Sertifioituja teollisia vertailumateriaaleja tuotetaan erityisesti silloin, kun tarvitaan nopeaa toimintaa tai kun varastot on korvattava, — primaarien isotooppimittausten suunnittelu ja toteutus, isotooppivertailumateriaalien valmistus ja virtuaalitutkimuslaitoksen perustaminen kansallisten mittauslaitosten kanssa primaareja isotooppi- mittauksia varten kemiallisten mittausten kansainv(cid:228)lisen vertailukelpoisuuden edist(cid:228)miseksi, akkre- ditointilaitosten ja laadunvarmistusj(cid:228)rjestelmien tukemiseksi ja kemiallisten mittausten j(cid:228)ljitett(cid:228)- vyyden toteuttamiseksi k(cid:228)ytt(cid:228)en yhteisi(cid:228) vertailukohtia sek(cid:228) tuki j(cid:228)senvaltioille niiden omien mittausj(cid:228)rjestelmien laatimisessa, — analyyttisten vertailumenetelmien kehitt(cid:228)minen ja validointi eri alkuaineille ja niiden kemiallisille muodoille, radionuklideille ja orgaanisille komponenteille, radionuklideja koskevien mittausmene- telmien tutkimus primaaristandardien valmistamista varten, laitteiden kalibrointi ja pienin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- rin(cid:228) esiintyvien aineiden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen, — normien laatimista edelt(cid:228)v(cid:228) tutkimus ja tuki materiaalien mittaus- ja testausstandardien kehitt(cid:228)mi- selle uusia teknologioita kuten nanoteknologioita varten. L 64/140 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 III. 3 Innovaatio ja teknologiansiirto On yleisesti tunnustettua, ett(cid:228) innovaatio tuo mukanaan kilpailukyky(cid:228) ja kasvua. YTK tukee pyrki- myksi(cid:228) ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) prosesseja, jotka hallitsevat tiedon siirtoa tutkimussektorilta yksityissektorille, ja pyr- kii maksimoimaan oman teknologiansa teollisuudelle tuoman hy(cid:246)dyn. T(cid:228)m(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228): — Euroopan innovaatioj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittyvi(cid:228) tutkimuksia, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n parantamaan Euroopan tie- teellisten ja teknologisten mahdollisuuksien hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228). Erityist(cid:228) huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n parhai- den menetelmien ja k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen selvitt(cid:228)miseen tiedon hankkimista, siirtoa, ostamista ja myymist(cid:228) varten, yritysten organisaatioon, koulutuksen vaatimuksiin, pk-yritysten erityistarpeisiin sek(cid:228) YTK:n verkostojen yhteyksiin yrityspolitiikan verkostojen kanssa, — tuki kilpailukykyisen ja kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)arvoa omaavan maapallon tilan seurannan kehitt(cid:228)miselle Euroopassa m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)ll(cid:228) uusia k(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228), kehitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) uusia tuotteita ja palveluja ja kehitt(cid:228)- m(cid:228)ll(cid:228) v(cid:228)lineit(cid:228) maapallon tilan seurannan avulla saatavia tietoja ja palveluja k(cid:228)ytt(cid:228)vien asiakkai- den hyv(cid:228)ksi, — YTK:n tutkimustulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)minen, k(cid:228)ytt(cid:228)jien tarpeiden tutkimus, innovaatio- ja teknologian- siirtohankkeiden valinta YTK:n kehitt(cid:228)mi(cid:228) tekniikoita varten, demonstrointi k(cid:228)ytt(cid:228)jille ja mahdol- lisille sijoittajille. Etusijalle asetetaan yhteisty(cid:246) huipputeknologian pk-yritysten kanssa. III. 4 Unionin laajentuminen, j(cid:228)senyytt(cid:228) edelt(cid:228)v(cid:228)t toimenpiteet ja kansainv(cid:228)linen yhteisty(cid:246) Markkinoiden maailmanlaajuistumisesta johtuvat teknologiavirrat, Euroopan unionin nykyiset ulkopo- liittiset tavoitteet ja tarve turvata EY:n taloudelliset edut vaativat lujittamaan vuoropuhelua ja yhteis- ty(cid:246)t(cid:228) tiede- ja teknologia-asioissa tulevien kumppanuusmaiden kanssa. YTK tukee unionin laajentu- misprosessia jakamalla tiet(cid:228)myst(cid:228)(cid:228)n tulevien j(cid:228)senvaltioiden tutkijoiden kanssa, ottamalla heit(cid:228) vas- taan ja kannustamalla heit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n YTK:n laitteistoja ja liittym(cid:228)(cid:228)n sen verkostoihin. Erityisesti YTK: — edist(cid:228)(cid:228) Euroopan unionin j(cid:228)seneksi hakeneiden maiden ja muiden Euroopan unionin ulkopuolisten maiden organisaatioiden liittymist(cid:228) kansainv(cid:228)lisiin mittausarviointiohjelmiin ja kehittyneit(cid:228) materi- aaleja ja standardeja koskevien verkkojen ulottamista kyseisten maiden teollisuuteen ja tutkimus- laitoksiin, — kehitt(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) V(cid:228)limeren etel(cid:228)- ja it(cid:228)puolisten kumppanuusmaiden kanssa parhaiden k(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)jen ja tieteellisen tiedon vaihtamiseksi ja teknis-taloudellisen panoksen antamiseksi Barcelonan prosessin tavoitteita varten, — kehitt(cid:228)(cid:228) monitieteisen tietokannan, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yhdenmukaista maantieteellist(cid:228) tietoa laajentuvaa Euroopan unionia varten. YTK huolehtii tarvittavasta teknisest(cid:228) koordinaatiosta ja edist(cid:228)(cid:228) standar- dien laatimista ohjelmistoille ja sellaisten menetelmien luomista, joilla maantieteelliset tietoj(cid:228)rjestel- m(cid:228)t saadaan t(cid:228)ysin yhteensopiviksi. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 64/141 LIITE III OHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISS(cid:190)(cid:190)NN(cid:214)T 1. Komissio toteuttaa suorat toimet liitteess(cid:228) II kuvailtujen tieteellisten ja teknisten tavoitteiden ja sis(cid:228)ll(cid:246)n perusteella kuultuaan YTK:n hallintoneuvostoa. T(cid:228)h(cid:228)n liittyv(cid:228) toiminta toteutetaan yhtei- sen tutkimuskeskuksen (YTK) asianomaisissa tutkimuslaitoksissa. 2. Toimintaansa toteuttaessaan YTK osallistuu tarpeen vaatiessa ja mahdollisuuksien mukaan j(cid:228)sen- valtioiden julkisten ja yksityisten laboratorioiden verkostoihin tai eurooppalaisiin tutkimusyhteen- liittymiin taikka organisoi sellaisia. Erityist(cid:228) huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n teollisuuden, eten- kin pienten ja keskisuurten yritysten, kanssa. Yhteis(cid:246)n ulkopuolisiin maihin sijoittautuneet tutki- muslaitokset voivat osallistua tieteellisiin ja teknisiin hankkeisiin Euroopan yhteis(cid:246)n ja kyseisten yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden kanssa. Erityist(cid:228) huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n Keski- ja It(cid:228)- Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton tutkimuslaboratorioiden ja -laitosten kanssa. Hankkeiden toteuttamisen my(cid:246)t(cid:228) saatavia tietoja levitt(cid:228)(cid:228) YTK itse (ottaen huomioon mahdolliset luottamuksellisuudesta aiheutuvat rajoitukset). 3. Liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteisiin kuuluvat: — apurahansaajien, vierailevien tutkijoiden ja ty(cid:246)komennuksella olevien asiantuntijoiden vierailut YTK:n tutkimuslaitoksissa — YTK:n henkil(cid:246)st(cid:246)n tilap(cid:228)inen ty(cid:246)kentely kansallisissa laboratorioissa, teollisuuden laboratori- oissa ja korkeakouluissa — j(cid:228)rjestelm(cid:228)llinen tiedonvaihto muun muassa j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tieteellisi(cid:228) seminaareja, ty(cid:246)pajoja ja kongresseja sek(cid:228) tieteellisten julkaisujen kautta — erikoiskoulutus, jossa painotetaan monitieteisyytt(cid:228) — hankkeiden ja ohjelmien toimivuuden riippumaton tieteellinen ja strateginen arviointi


title: Reglamento (CE) nº 193/1999 del Consejo de 25 de enero de 1999 que modifica el Reglamento (CE) nº 1015/94 por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de equipos de cámaras de televisión originarios de Japón

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
import
originating product
recording equipment
television

formats: html pdf print

text: L 22/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 1. 1999 REGLAMENTO (CE) No 193/1999 DEL CONSEJO de 25 de enero de 1999 que modifica el Reglamento (CE) no 1015/94 por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de equipos de c(cid:145)maras de televi- si(cid:155)n originarios de Jap(cid:155)n EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las impor- taciones que sean objeto de dumping por parte de pa(cid:146)ses no miembros de la Comunidad Europea (1), Reglamento de base». Adem(cid:145)s, el Consejo excluy(cid:155) espec(cid:146)ficamente del (cid:145)mbito del derecho antidum- ping determinados nuevos modelos de c(cid:145)maras profesionales a(cid:157)adi(cid:130)ndolos al anexo del Regla- mento (CE) no 1015/94 previamente mencionado, denominado en lo sucesivo «el anexo». Vista la propuesta presentada por la Comisi(cid:155)n previa consulta al Comit(cid:130) consultivo, B. INVESTIGACI(cid:222)N REFERENTE A LOS NUE- VOS MODELOS DE EQUIPOS PROFESIO- NALES DE C(cid:214)MARAS Considerando lo siguiente: 1. Procedimiento (5) (6) (7) (1) (2) (3) (4) A. PROCEDIMIENTOS PREVIOS El Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 1015/ 94 (2), estableci(cid:155) un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de equipos de c(cid:145)maras de televisi(cid:155)n originarios de Jap(cid:155)n. El Consejo excluy(cid:155) espec(cid:146)ficamente del (cid:145)mbito del derecho antidumping los equipos profesionales de c(cid:145)maras de televisi(cid:155)n enumerados en el anexo de dicho Reglamento, es decir, c(cid:145)maras profesionales de gama alta que responden desde el punto de vista t(cid:130)cnico a la definici(cid:155)n del producto que figura en el apartado 2 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1015/94, modificado por el Reglamento (CE) no 2474/95 (3), pero que no pueden considerarse como c(cid:145)maras de teledifusi(cid:155)n. En octubre de 1995, el Consejo, mediante el Regla- mento (CE) no 2474/95, modific(cid:155) el Reglamento (CE) no 1015/94, en especial por lo que se refiere a la definici(cid:155)n del producto similar y a ciertos modelos de equipos profesionales de c(cid:145)maras de televisi(cid:155)n excluidos expl(cid:146)citamente del (cid:145)mbito del derecho antidumping definitivo. En octubre de 1997, mediante el Reglamento (CE) no 1952/97, modific(cid:155) los tipos del derecho anti- dumping definitivo para dos empresas afectadas, a saber, Sony Corporation e Ikegami Tsushinki, de conformidad con el art(cid:146)culo 12 del Reglamento (CE) no 384/96, denominado en lo sucesivo «el (1) DO L 56 de 6. 3. 1996, p. 1; Reglamento cuya (cid:156)ltima modifi- caci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 905/98 (DO L 128 de 30. 4. 1998, p. 18). (2) DO L 111 de 30. 4. 1994, p. 106. Reglamento cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1952/97 (DO L 276 de 9. 10. 1997, p. 20). (3) DO L 255 de 25. 10. 1995, p. 11. Posteriormente, cuatro productores-exportadores japoneses informaron a la Comisi(cid:155)n de que se propon(cid:146)an introducir nuevos modelos de equipos profesionales de c(cid:145)maras de televisi(cid:155)n en el mercado comunitario y solicitaron a(cid:157)adir estos nuevos modelos y sus accesorios al anexo y excluirlos, por lo tanto, del (cid:145)mbito de los derechos antidumping. La Comisi(cid:155)n inform(cid:155) en consecuencia a la indus- tria de la Comunidad y abri(cid:155) una investigaci(cid:155)n limitada a determinar si los productos considerados entran dentro del (cid:145)mbito de los derechos antidum- ping y si el Reglamento (CE) no 1015/94 debe modificarse en consecuencia. 2. Modelos investigados recibieron solicitudes para siguientes Se modelos de equipos de c(cid:145)maras de televisi(cid:155)n, acompa(cid:157)ados de la informaci(cid:155)n t(cid:130)cnica pertinente: los i) Ikegami Tsushinki Co. Ltd (en lo sucesivo «Ikegami») — bloque de c(cid:145)mara HDL-37, que se present(cid:155) como sucesor del bloque de c(cid:145)mara HDL- 30MA y como una c(cid:145)mara utilizada funda- mentalmente en el sector m(cid:130)dico y t(cid:130)cnico; ii) Hitachi Denshi, Ltd (en lo sucesivo «Hitachi») — bloque de c(cid:145)mara Z-ONE. DA, que se present(cid:155) como modelo sucesor del bloque de c(cid:145)mara Z-ONE. D, y que se vendi(cid:155) sin un adaptador triax; 29. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/11 — nuevos accesorios del Z-ONE. DA: — adaptador de c(cid:145)mara CA-Z1A, que se present(cid:155) como la nueva versi(cid:155)n del adaptador de c(cid:145)mara CA-Z1 y que debe conectarse al modelo de bloque de c(cid:145)mara Z-ONE. DA, — visor GM-8A, que se present(cid:155) como el visor est(cid:145)ndar para el modelo de bloque de c(cid:145)mara Z-ONE. DA y como modelo sucesor del visor GM-5-R2 ya incluido en el anexo; iii) Olympus Winter & IBE GmbH (en lo sucesivo «Olympus») — unidad de control de c(cid:145)mara OTV-S5, — unidad de control de c(cid:145)mara OTV-SX 2 — bloque de c(cid:145)mara MAJ-387N, — bloque de c(cid:145)mara MAJ-387I. Todos los modelos previamente mencionados se presentaron como modelos utilizados en el sector m(cid:130)dico; iv) Sony Logistics Europe BV (en lo sucesivo «Sony») Nuevas series de c(cid:145)maras DXC-D30WSPL, que se presentaron como sucesoras de las series de c(cid:145)maras DXC-D30P, consistentes en: — bloque de c(cid:145)mara DXC-D30WSP, — visor DXF-701WSCE, — adaptador VCT-U14, y que se vendieron sin un adaptador triax. 3. Conclusiones rados en el anexo, y comprob(cid:155) que eran casi total- mente id(cid:130)nticos. Adem(cid:145)s, las peque(cid:157)as diferencias constatadas no afectaron a la clasificaci(cid:155)n de estos equipos de c(cid:145)maras de televisi(cid:155)n como equipos profesionales de c(cid:145)maras de televisi(cid:155)n. La Comi- si(cid:155)n, por lo tanto, lleg(cid:155) a la conclusi(cid:155)n de que deber(cid:146)an concederse todas las solicitudes de exclu- si(cid:155)n. La Comisi(cid:155)n inform(cid:155) a los productores comunitarios y a los exportadores de equipos de c(cid:145)maras de televisi(cid:155)n acerca de sus conclusiones y les dio una oportunidad de presentar sus puntos de vista. Sobre esta base, y teniendo en cuenta que las partes interesadas no se opusieron a las conclu- siones de la Comisi(cid:155)n, todos los modelos y equipos relacionados enumerados en el considerando 7 son c(cid:145)maras profesionales. Por consiguiente, deber(cid:146)an eximirse del derecho antidumping aplicable a determinados equipos de c(cid:145)maras de televisi(cid:155)n originarios de Jap(cid:155)n y el anexo deber(cid:146)a modificarse en consecuencia, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 El anexo del Reglamento (CE) no 1015/94 se sustituir(cid:145) por el anexo del presente Reglamento. Art(cid:146)culo 2 (8) La Comisi(cid:155)n llev(cid:155) a cabo un examen t(cid:130)cnico, incluida una comparaci(cid:155)n detallada de los modelos en cuesti(cid:155)n con sus modelos antecesores enume- El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 25 de enero de 1999. Por el Consejo El Presidente J. FISCHER L 22/12 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 1. 1999 ANEXO Lista de equipos de c(cid:145)maras profesionales que no se consideran equipos de c(cid:145)maras de teledifu- si(cid:155)n y est(cid:145)n exentos de las medidas Nombre de la empresa Bloque de c(cid:145)mara Visor Unidad de control de c(cid:145)mara Unidad de control operativa Unidad de control principal (*) Adaptador de c(cid:145)mara Sony DXC-M7PK DXF-3000CE DXC-M7P DXC-M7PH DXF-325CE DXF-501CE DXC-M7PK/1 DXF-M3CE DXC-M7P/1 DXF-M7CE DXC-M7PH/1 DXF-40CE DXC-327PK DXF-40ACE DXC-327PL DXF-50CE DXC-327PH DXF-601CE DXC-327APK DXF-40BCE DXC-327APL DXF-50BCE DXC-327AH DXF-701CE DXC-537PK DXF-WSCE (1) RM-M7G — CCU-M3P CCU-M5P CCU-M7P CA-325P CA-325AP CA-325B CA-327P CA-537P CA-511 CA-512P CA-513 VCT-U14 (1) DXC-537PL DXC-537PH DXC-537APK DXC-537APL DXC-537APH EVW-537PK EVW-327PK DXC-637P DXC-637PK DXC-637PL DXC-637PH PVW-637PK PVW-637PL DXC-D30PF DXC-D30PK DXC-D30PL DXC-D30PH DSR-130PF DSR-130PK DSR-130PL PVW-D30PF PVW-D30PK PVW-D30PL DXC-327BPF DXC-327BPK DXC-327BPL DXC-327BPH DXC-D30WSP (1) 29. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/13 Nombre de la empresa Bloque de c(cid:145)mara Visor Unidad de control de c(cid:145)mara Unidad de control operativa Unidad de control principal (*) Adaptador de c(cid:145)mara CA-340 CA-300 CA-230 CA-390 CA-Z1 CA-Z2 CA-Z1SJ CA-Z1SP CA-Z1M CA-Z1M2 CA-Z1HB CA-C10 CA-C10SP CA-C10SJA CA-C10M CA-C10B CA-Z1A (1) VF15-21/22 MA-200/230 RCU-240 — VF-4523 VF15-39 Ikegami HC-340 HC-300 HC-230 HC-240 HC-210 HC-390 LK-33 HDL-30MA HDL-37 — — RU-C1 (B) RU-C1 (D) RU-C1 RU-C1-S5 RU-C10 (B) RU-C10 (C) RC-C1 RC-C10 RU-C10 RU-Z1 (B) RU-Z1 (C) RU-Z1 RC-C11 RU-Z2 RC-Z1 RC-Z11 RC-Z2 RC-Z21 Hitachi SK-H5 SK-H501 DK-7700 GM-5 (A) GM-5-R2 (A) GM-5-R2 DK-7700SX GM-50 GM-8A (1) HV-C10 HV-C11 HV-C10F Z-ONE (L) Z-ONE (H) Z-ONE Z-ONE A (L) Z-ONE A (H) Z-ONE A (F) Z-ONE A Z-ONE B (L) Z-ONE B (H) Z-ONE B (F) Z-ONE B Z-ONE B (M) Z-ONE B (R) FP-C10 (B) FP-C10 (C) FP-C10 (D) FP-C10 (G) FP-C10 (L) FP-C10 (R) FP-C10 (S) FP-C10 (V) FP-C10 (F) FP-C10 FP-C10 A FP-C10 A (A) FP-C10 A (B) FP-C10 A (C) FP-C10 A (D) FP-C10 A (F) L 22/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 1. 1999 Nombre de la empresa Bloque de c(cid:145)mara Visor Unidad de control de c(cid:145)mara Unidad de control operativa Unidad de control principal (*) Adaptador de c(cid:145)mara FP-C10 A (G) FP-C10 A (H) FP-C10 A (L) FP-C10 A (R) FP-C10 A (S) FP-C10 A (T) FP-C10 A (V) FP-C10 A (W) Z-ONE C (M) Z-ONE C (R) Z-ONE C (F) Z-ONE C HV-C20 HV-C20M Z-ONE-D Z-ONE-D (A) Z-ONE-D (B) Z-ONE-D (C) Z-ONE-DA (1) Matsushita WV-F700 WV-VF65BE WV-RC700/B — — WV-AD700SE WV-F700A WV-VF40E WV-RC700/G WV-F700SHE WV-VF39E WV-RC700A/B WV-F700ASHE WV-VF65BE (*) WV-RC700A/G WV-F700BHE WV-VF40E (*) WV-RC36/B WV-AD700ASE WV-AD700ME WV-AD250E WV-AD500E (*) WV-F700ABHE WV-VF42E WV-F700MHE WV-F350 WV-F350HE WV-F350E WV-F350AE WV-F350DE WV-F350ADE WV-F500HE (*) WV-F565HE WV-RC36/G WV-RC37/B WV-RC37/G WV-CB700E WV-CB700AE WV-CB700E (*) WV-CB700AE (*) WV-RC700/B (*) WV-RC700/G (*) WV-RC700A/B (*) WV-RC700A/G (*) WV-RC550/G WV-RC550/B JVC KY-35E KY-27ECH KY-19ECH VF-P315E VF-P550E VF-P10E KY-17FITECH VP-P115E KY-17BECH VF-P400E KY-F30FITE VP-P550BE KY-F30BE VF-P116 RM-P350EG RM-P200EG RM-P300EG RM-LP80E RM-LP821E RM-LP35U RM-LP37U — — KA-35E KA-B35U KA-M35U KA-P35U KA-27E KA-20E KA-P27U 29. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/15 Nombre de la empresa Bloque de c(cid:145)mara Visor Unidad de control de c(cid:145)mara Unidad de control operativa Unidad de control principal (*) Adaptador de c(cid:145)mara KY-27CECH KH-100U KY-D29ECH Olympus MAJ-387N MAJ-387I C(cid:145)mara OTV-SX RM-P270EG OTV-SX2 OTV-S5 (*) Tambi(cid:130)n llamada «unidad principal de ajuste» (MSU) o «panel de control principal» (MCP). (1) Modelos excluidos a condici(cid:155)n de que el adaptador triax correspondiente no se venda en el mercado comunitario. KA-P20U KA-B27E KA-B20E KA-M20E KA-M27E