title: Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till landsbygdsutveckling"

eurovoc_concepts:
EAGGF
common agricultural policy
regional policy
rural development
rural region

formats: html pdf print

text: 6. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/9 Yttrande från Regionkommittén om ”Förslag till rådets förordning (EG) om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till landsbygdsutveckling” (1999/C 93/02) BAKGRUND — Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Agenda 2000: Allmän översikt. — Förslag till rådets förordningar (EG) om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifon- den för jordbruket (EUGFJ) till landsbygdsutveckling, (KOM(1998) 158 slutlig — 98/0102 CNS) (1). — Kommissionens beslut den 18 mars 1998 och rådets beslut den 4 juni 1998 att i enlighet med artikel 198c i första stycket i EG-fördraget höra Regionkommittén. — Presidiets beslut den 13 maj 1998 att uppdra åt utskott 2 ”Jordbruk, landsbygdsutveckling, fiskeri” att förbereda yttrandet. — Regionkommitténs yttrande (CdR 308/96 fin) (2) om ”En politik för landsbygdsutveck- lingen”. — Utkastet till yttrande (CdR 308/98 rév. ) som antogs av utskott 2 den 10 december 1998 (föredragande: Robert Savy och Constance Hanniffy). — Enligt artikel 2 i EG-fördraget har Europeiska gemenskapen till uppgift att ”främja en harmonisk, väl avvägd och hållbar utveckling av näringslivet inom gemenskapen som helhet, en hög nivå i fråga om sysselsättning och socialt skydd. samt ekonomisk och social sammanhållning. ”. Till dessa målsättningar har genom artikel 7d i EG-fördraget (införd genom Amsterdamfördraget) tillagts den territoriella sammanhållningen, som är av stor betydelse för Regionkommittén. — Enligt EG-fördraget utgör den inre marknaden, den gemensamma valutan och de gemensamma politikområdena enbart medel för att uppnå dessa målsättningar. — Enligt artikel 33 i EG-fördraget skall en strävan efter ”ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorer, särskilt arbetskraften” och nödvändigheten att ”tillförsäkra jord- bruksbefolkningen en skälig levnadsstandard” samt hänsynen till ”jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan jordbruksregionerna” ha samma betydelse bland den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) mål som stabila marknader, tryggad försörjning och skäliga priser för konsumenterna. — Kommittén anser i likhet med Europaparlamentet att ”det främsta och viktigaste syftet med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inom ramen för Agenda 2000 är att befästa den europeiska jordbruksmodell som å ena sidan baserar sig på överensstämmelse mellan jordbrukets ekonomiska dimension, dess miljömässiga och sociala uppgift samt områdesplaneringen och å andra sidan på skyddandet av regionala basprodukter och på en produktion som borgar för hög standard när det gäller livsmedelssäkerhet. Denna nya jordbrukspolitik bör inrikta sig på jordbrukets prestanda som helhet betraktad och på en hållbar utveckling. Inom den allmänna ramen bör begreppet konkurrenskraft inte bara vara ett resultat av sänkta råvarupriser. utan bör i allt högre grad handla om förmågan att tillhandahålla varor och tjänster av ett slag som motsvarar de nya kraven i vårt samhälle. ” (3). (1) EGT C 170, 4. 6. 1998, s. 67. (2) EGT C 116, 14. 4. 1997, s. 46. (3) Europaparlamentets resolution den 18 juni 1998 om översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken (Agenda 2000, del 1, kapitel III) (KOM(97) 2000 — C4-0522/97), EGT C 210, 6. 7. 1998, s. 180. C 93/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 4. 1999 — Kommittén anser i likhet med Europeiska rådet i Luxemburg (december 1997) att det är helt nödvändigt att jordbruksnäringen är multifunktionell och fördelad över hela det europeiska territoriet, inbegripet de regioner som har särskilda problem. — Kommittén anser att förslaget till förordning om stöd från EUGFJ till landsbygdens utveckling bör bedömas mot bakgrund av de hänsyn som således kommit till uttryck i EG-fördraget samt uttalats av Europaparlamentet och rådet. Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 27:e plenarsession den 13-14 januari 1999 (sammanträdet den 14 januari) följande yttrande. 1. Allmänna kommentarer 1. 1. Förslaget till förordning om landsbygdsutveck- ling och de överväganden som framförs i motiveringen och ingressen syftar allmänt mot en bättre ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU:s hela territorium. Det handlar om avgjorda framsteg i riktning mot en mer integrerad landsbygdsutveckling, något som måste understödjas (1. 2). Genomgången av de föreslagna bestämmelserna leder emellertid till att man frågar sig huruvida dessa uppfyller de angivna målsättningarna inom ramen för den nya gemensamma jordbrukspoliti- ken (1. 3). Kommittén skulle också önska att man breddar sitt tänkande till att avse utformningen av en allomfattande politik för landsbygdsutveckling anpas- sad till det europeiska territoriet (1. 4) 1. 2. Inledningen på en integrerad politik för lands- bygdsutveckling Regionkommittén välkomnar de målsättningar 1. 2. 1. och principer som uttrycks i motiveringen och ingressen som föregår förslaget till förordning, särskilt följande: — Valet av en allomfattande och sammanhängande politik för landsbygdsutveckling, som syftar till att komplettera styrningen av marknaderna och till att i högre grad än förut anslå jordbruksutgifter för utveckling och bevarande av landsbygden. — A˚ tgärder för landsbygdsutveckling tas in i program- men för integrerad utveckling för regionerna i målen 1 och 2 samt kompletterar marknadspolitiken när det gäller andra områden. — Betoningen av subsidiaritet vid genomförandet av denna politik. — Betoningen av nödvändigheten att möta de miljökrav som ställs på jordbruket och uppmuntran av bruk- ningsmetoder som skyddar miljön, naturtillgångarna och landskapet. Det samband mellan reformeringen av GJP 1. 2. 2. och strukturfonderna som fastslås i Agenda 2000 kan inte annat än stödjas. Landsbygdens öde och EU:s territoriella sammanhållning är beroende av både GJP:s effekter och de åtgärder som vidtas inom ramen för gemenskapens regionalpolitik. Det är därför nödvändigt att effektivt samordna GJP:s och EUGFJ:s åtgärder för landsbygdsutveckling med de åtgärder som vidtas inom ramen för strukturfondernas nya mål 2. 1. 2. 3. Förslaget till förordning om landsbygdens ut- veckling utgör en god illustration av det samband som måste råda mellan jordbruket och landsbygdsutveckling- en. Kommissionsledamoten Franz Fischler underströk betydelsen av detta samband i sitt tal vid konferensen i Cork (november 1996): ”Våra åtgärder måste väsentligen gå utöver aktiviteter förknippade med jordbrukssektorn. Att skapa arbetstillfällen utanför jordbrukssektorn, att förbättra infrastruktur och tjänster samt att fördubbla ansträngningarna för en förbättrad miljö måste logiskt sett utgöra en del i varje handlingsprogram för landsbyg- dens utveckling. ” En god utveckling för landsbygden förutsätter ett integrerat förhållningssätt som knyter samman jordbruket, en breddad ekonomisk bas, tillvara- tagande av naturtillgångarna, bibehållande av allmän- nyttiga tjänster samt främjande av kultur, turism och fritid. Ur denna synpunkt är det bra att åtgärderna för landsbygdsutveckling utgör en del av programplanering- en i områden som omfattas av regionalpolitikens mål 1 och 2 (artikel 38). 1. 2. 4. Kommittén måste likaså stödja det sätt på vilket man genom förordningen, från och med artikel 1. 1, avser att skapa en ram för gemenskapsstöd ”till en hållbar landsbygdsutveckling”. I ett antal bestämmelser understryker man med rätta önskan att främja ett hållbart jordbruk med stora naturvärden som uppfyller kraven på miljöskydd. — Tonvikten som läggs vid idén att landsbygdens utveckling i viss utsträckning måste vila på verksam- heter och tjänster utanför jordbrukssektorn, i syfte att vända utvecklingen när det gäller avfolkningen samt den ekonomiska och sociala tillbakagången på landsbygden. 1. 2. 5. Regionkommittén ansluter sig helt och fullt till de målsättningar som bekräftas på detta sätt. Det gäller att inom EU:s hela territorium uppmuntra en levande landsbygd, det vill säga en landsbygd som helt används för jord- eller skogsbruk, en befolkning som livnär sig på sysselsättning inom och utom jordbruket (industri, 6. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/11 hantverk, turism, tjänster), miljövänliga brukningsmeto- der samt jordbruksprodukter av hög kvalitet som garan- terar konsumenterna säkra livsmedel och ger upphov till ett mervärde på marknaden. Sådan är andan bakom Cork-deklarationen om landsbygdsutveckling. Man måste dock fråga sig om de åtgärder som föreslås är tillräckliga för att motsvara dessa ambitioner. På denna punkt måste man erkänna att det finns anledning att ställa sig frågande och även att uttrycka oro. det nya mål 2. Man vet dock ännu inte i vilken utsträckning resurser för detta mål kommer att avdelas till landsbygdsområden, i konkurrens med stadsområden i kris, områden som genomgår industriell omställning samt fiskeriverksamheten. Mot bakgrund av vad man vet i dag om resurserna som EUGFJ skulle kunna avsätta till landsbygdsutveckling kan man befara att de inte på långt när kommer att motsvara behoven. I denna anda bör ministerrådet ombesörja nödvändig finansiering för att säkerställa en utveckling av landsbygdspolitiken. 1. 3. Medlen för att uppnå de önskade målsättningarna är otillräckliga 1. 3. 1. Förslaget till förordning om landsbygdsutveck- ling måste i praktiken ses mot den mer allmänna bakgrunden av Agenda 2000 och reformen av GJP. Den huvudsakliga anledningen till oro hänför sig till att det i förslaget till reform av GJP endast finns en lösning — prissänkning — å de problem som finns för sektorer, produkter och områden som är sinsemellan mycket olikartade. Målet för GJP är naturligtvis huvudsakligen kommersiellt. Man vill göra gällande att det inom hela EU:s territorium går att konkurrera på världsmarknaden med alla produkter, om priserna sänks. Utan tvivel går det för vissa produkter, för åtskilliga andra (framför allt mjölk och nötkött) är skillnaden i förhållande till världsmarknadspriset alltför stort för att den förutskick- ade prissänkningen skall kunna göra dem konkurrens- dugliga. Emellertid kommer det direkta stöd som skall åtfölja prissänkningen knappast att finnas kvar för alltid. Det program för stöd till landsbygdsutveckling som skall finansieras av EUGFJ är mycket blygsamt och kan inte med sin nuvarande utformning utgöra en trovärdig motvikt till liberaliseringen av GJP. Det återstår att finna balanspunkten mellan en öppning mot världsmarknaden och bibehållandet av ett multifunktio- nellt jordbruk. Det verkar som om det för reformens upphovsmän endast finns två typer av jordbruk: ett som är öppet gentemot världsmarknaden och ett som lever på ersättning från offentliga medel för utförda tjänster i form av brukande av jorden och underhåll av landsbyg- den. Emellertid består den europeiska jordbruksmodel- len, som man ofta hänvisar till, även — eller kanske till största delen — av ett högtstående jordbruk (biologiskt jordbruk, kvalitetsmärkning osv. ) i bygder som på grund av produkternas kvalitet har tillträde till marknadsseg- ment som ger upphov till mervärden. Man kan befara att den nya GJP inte kommer att erbjuda den chansen. Mot denna bakgrund framstår förslaget till förordning om landsbygdsutveckling i många stycken som otillräck- ligt. 1. 3. 2. Tillräckliga medel måste ställas till förfogande för politiken för landsbygdsutveckling för att kompense- ra de risker som vissa mycket sårbara regioner utsätts för på grund av den nya GJP. Visserligen kommer även en del av dessa områden, som är kvalificerade för stöd enligt det gamla mål 5b, att vara stödberättigade enligt 1. 3. 3. Det är vidare inte säkert att huvudsyftet med åtgärderna som förutskickas i förslaget till förordning om landsbygdens utveckling är att bibehålla en levande landsbygd inom hela EU:s territorium. Strävan efter konkurrenskraft finns bakom begreppet ”ekonomisk livskraft” för jordbruksföretag som förslaget till förord- ning hela tiden hänvisar till, för övrigt utan att definiera begreppet. Etableringen av unga jordbrukare (artikel 8) skall främjas om jordbruksföretaget ”kan med säkerhet sägas vara ekonomiskt livskraftigt. ”. Stöd till förtids- pensionering från jordbruk skall ges för ”att uppmuntra. att lämna över till jordbrukare som kan förbättra de återstående jordbruksföretagens ekonomiska livskraft” (artikel 10). Stöd för investeringar (artikel 5) skall endast beviljas jordbruksföretag om de ”kan med säkerhet sägas vara ekonomiskt livskraftiga. ”. Stöd till bearbet- ning och saluföring av jordbruksprodukter (artikel 24) skall endast ges till företag ”som med säkerhet kan sägas ha ekonomisk livskraft. ”. Det finns flera sätt att tolka ekonomisk livskraft. Om man enbart mäter den i förhållande till världsmarknadspriserna för produktion i stor skala, tömmer man politiken för landsbygdsutveck- ling på innehåll och överger den territoriella samman- hållningen inom EU. Om man å andra sidan i den ekonomiska livskraften räknar in det som ett jordbruk eller ett företag tillför den sociala jämvikten samt tar hänsyn till det utrymme som en given produktion kan täcka inom ett visst marknadssegment, finns det en chans att den europeiska jordbruksmodellen kan överleva. Det gäller att välja mellan dessa två koncept med vetskap om att det förstnämnda är det mest sannolika och det sistnämnda, väl att märka, det enda som överensstämmer med de angivna målsättningarna. Det förefaller slutligen som om de olika bestäm- 1. 3. 4. melserna i förslaget till förordning inte ger tillräckligt uttryck för den idé om en integrerad utveckling för landsbygden som kommissionsledamoten Franz Fischler gjorde sig till tolk för vid konferensen i Cork. Efter att ha bekräftat att verksamheten på landsbygden inte inskränker sig till jordbruk förordade han att man planerar för en samtidig utveckling av jordbruk, hant- verk, handel, allmännyttiga tjänster, turism m. m. Emel- lertid är den text som föreligger väsentligen begränsad till jord- och skogsbruk. Av de nio kapitel i förordnings- förslagets avdelning II som ägnas ”A˚ tgärder för lands- bygdens utveckling” behandlar åtta enbart jordbruks- verksamhet: investeringar i jordbruksföretag (kapitel I), statsstöd till unga lantbrukare (kapitel II), yrkesutbild- ning (kapitel III), förtidspensionering (kapitel IV), stöd C 93/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 4. 1999 till jordbrukare i mindre gynnade områden (kapitel V), åtgärder för ett miljövänligt jordbruk (kapitel VI), förbättrad bearbetning och saluföring av jordbrukspro- dukter (kapitel VII) samt skogsbruk (kapitel VIII). Det är enbart i kapitel IX om främjande av anpassning och utveckling i landsbygdsområden (artikel 31) som några av de 12 kategorierna av förutskickade åtgärder går utöver jordbruksområdet i strikt bemärkelse: restaure- ring och utveckling av byar, förbättring av landsbygdens infrastruktur, uppmuntran av verksamheter inom hant- verk och turism och sökande efter lämpliga finansierings- lösningar. Om det utrymme som jordbrukssidan av landsbygdens utveckling fått i förslaget till förordning avspeglar den plats som man avser att jordbruket skall ha i de handlingsprogram som skall genomföras, finns det anledning till djup oro. utveckling i landsbygdsområden (artikel 31) som några av det gäller hur partnerskapen med de regionala och lokala myndigheterna skall vara beskaffade för att utvecklingsprogram skall kunna inrättas och genom- föras. I områden som faller under målen 1 och 2 i regionalpolitiken kommer säkerligen strukturfondsreg- lerna att tillämpas. I artikel 39 stipuleras endast att ”planer för landsbygdsutveckling skall utarbetas för den geografiska nivå som bedöms vara lämpligast”. Man kommer att ångra denna brist på precision. Det borde utan tvekan klart anges att den regionala nivån är den relevanta nivån för att uppskatta effekten av ett handlingsprogram på sammanhållningen inom ett område, samt att myndigheterna på samma nivå är den naturliga partnern för medlemsstaten eller kommissio- nen när det gäller att utforma och genomföra en politik för regional utvecklingsplanering — men i nära samråd med lokala myndigheter och övriga parter i det regionala partnerskapet. 1. 3. 6. Förslaget till förordning ger i sin nuvarande utformning inget svar på de frågor som reformen av GJP föranleder. I ljuset av fortlöpande prissänkningar, som man svårligen kan uppskatta effekterna av för varje enskilt område, medför den osäkerhet som finns om de egentliga målsättningarna samt om de juridiska och ekonomiska medlen till förfogande att den planerade politiken för landsbygdsutveckling inte kan utgöra en tillräcklig motvikt mot riskerna som en öppning mot världsmarknaden innebär. problemen. Att tillvarata varje områdes intressen inne- bär inte att försvara särintressen mot det allmänna EU-intresset, utan det är en nödvändighet för att uppnå territoriell sammanhållning inom EU och förtjänar därför att tas med i beräkningen. 1. 4. För en helhetssyn på landsbygdens utveckling 1. 4. 1. Ett av huvudproblemen för den framtida politi- ken för landsbygdens utveckling avser frågan hur denna politik kan bli mer integrerad. Vissa landsbygdsområden riskerar att bli mer sårbara efter GJP-reformen än efter reformerna 1992. Eftersom den traditionella produktio- nen kan komma att minska, verkar det som om en växande andel av stödet till jordbrukarna inte längre kommer att vara kopplad till produktion utan snarare till strävan att göra landsbygdsområdena mer mångsidiga. Det skulle bidra till att bibehålla inkomsterna i områdena i fråga, men jordbrukets roll som en verksamhet i utveckling kan komma att påverkas negativt. Balansen mellan inkomststöd och utveckling när det gäller att stärka landsbygdsområdenas livskraft är ett betydande problem. A˚ tgärder till stöd för en ökad produktion eller produktivitetsökningar skulle anses vara ägnade att gynna utvecklingen på så sätt att de i sig medför en förbättring av det ekonomiska välståndet. De åtgärder som är inriktade på andra verksamhetsom- råden än jordbruket bidrar alltmer till att säkra inkomst- erna för allt fler jordbrukare och därmed också till en stabilisering av landsbygdsutvecklingen. Inkomststöd, oavsett om det helt eller delvis är frikopplat från produktionen, riskerar emellertid att hämma den struk- turella utvecklingen och strida mot annan politik till stöd för jordbrukets förbättring eller diversifiering. Om man vill bibehålla ett självständigt jordbruk, måste kanske jordbruksföretagen bli större och jordbrukarna färre. Om man dock rent allmänt vill att jordbruket skall integreras mer i landsbygdsekonomin, gäller det att jordbruksnäringen även engagerar sig i aktiviteter utanför jordbrukssektorn. Ju mer mångfacetterat jord- bruket blir, desto mer kan det bidra till den lokala utvecklingen i egenskap av mervärdes- och sysselsätt- ningsskapande sektor. Följderna av den nya gemensamma jordbrukspolitiken kommer att bli mycket olika beroende på produkt och område. Innan nya regler utfärdas borde det vara angeläget att i samarbete med nationella, regionala och lokala myndigheter undersöka deras möjliga effekt i varje enskilt område. Det är nämligen på regionnivån som EU:s territoriella sammanhållning har betydelse. Om man på förhand hade bättre kunskap om de territoriella effekterna av förslaget till gemensam jord- brukspolitik, skulle det sannolikt gå att begränsa olägen- heterna av denna och att utforma en politik för landsbyg- dens utveckling som är bättre anpassad till de verkliga Utvecklingen av landsbygdsområden och uppbroms- ningen av avfolkningen kräver således att program utsträcks bortom jordbrukssektorn till att omfatta mer varierade former av landsbygdsutveckling. A¨ ven om det är sant att man måste ta varje tillfälle i akt att göra jordbruksverksamheten mer diversifierad, är det emellertid nog så att möjligheten att skapa mervärde och sysselsättning på landsbygden är större utanför jordbrukssektorn än inom densamma. A¨ ven ERUF och ESF bör också fortsättningsvis bidra till finansieringen av åtgärder som är inriktade på andra verksamhetsområden än jordbruket. 6. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/13 1. 4. 2. När det gäller den större frågan om hur landsbygden skall utvecklas och stödjas finns det anled- ning att lägga fram ett antal synpunkter. Tendensen att antalet jordbruk minskar och befolkningen minskar inom många eftersatta bygder verkar oundviklig, något som är en funktion av nivån och kvaliteten på resurserna i dessa områden. Tendensen förstärks av marknadernas utveckling, globaliseringen samt den tekniska och sociala utvecklingen. Det är likaså sannolikt att denna tendens, till sin beskaffenhet om än inte i intensitet, kommer att hålla i sig under den kommande budgetplanperioden. En översyn av strukturfonderna kan naturligtvis inte hejda denna process. Det krävs mycket mer för att stödja jordbruket under denna mycket svåra övergångsperiod och för att göra strukturomvandlingen socialt acceptabel i väntan på att en integrerad politik för landsbygdsut- veckling jämnar ut de regionala skillnaderna. som är inriktade på andra verksamhetsområden än jordbruket. 1. 4. 4. Det som behövs är ett paket med särskilda program som kompletterar de huvudsakliga infrastruk- turprogrammen och som kan inriktas på landsbygdsbe- folkningen genom att stödja företag, tjänster, miljöfräm- jande åtgärder och skapande verksamhet på landsbyg- den. Hur strukturfonderna bidrar till att uppfylla sam- manhållningsmålet kommer också att bero på hur varje medlemsstat och varje region prioriterar jordbruket och landsbygdsutvecklingen när de utarbetar gemenskapens stödramar och det samlade programplaneringsdoku- mentet för nästa programplaneringsperiod för struktur- fonderna. 1. 4. 5. Sammanfattningsvis skulle man kunna säga att förslagen i Agenda 2000 vad beträffar landsbygdens utveckling utgör något av ett steg tillbaka i förhållande till de idéer som cirkulerade under 1995 och 1996, idéer som till stor del härrörde från Bryssel eller från källor med anknytning dit. Dessa idéer gick i stort ut på att för landsbygdsutvecklingens del använda sig av ett helhetsperspektiv och en sektorsövergripande och inte- grerad metod som anpassades efter vederbörande geo- grafiska områdes särskilda förutsättningar. Föreliggan- de förslag om landsbygdsutvecklingen har synbarligen en snävare inriktning. Det motsvarar den mer begränsade modellen för utveckling av jordbruk och landsbygd som utgår från GJP samt stämmer överens med kommissio- nens (GD VI) sektorsinriktade uppdrag. En landsbygds- utveckling som begränsas till en sådan ram kommer att bidra med en ofullständig i stället för en helt tillräcklig lösning på jordbrukets anpassningsproblem efter år 2000. En sådan landsbygdsutveckling kommer inte att svara mot alla utvecklingsbehov som finns på landsbygden, framför allt inte när det gäller behovet av sysselsättning utanför jordbrukssektorn, eftersom denna sysselsättning också är beroende av huvudstrategierna för de ekonomiska och sociala områdena samt för infrastrukturen. 2. Regionkommitténs förslag Utöver de allmänna kommentarerna vill kommittén föreslå att förslaget till förordning ändras enligt följande: Artiklarna 1 och 2 i EUGFJ-förordningen måste 2. 1. ändras för att man skall kunna genomföra ett så vittsyftande program som möjligt när det gäller lands- bygdens utveckling. Framför allt måste åtgärder för landsbygdens utveckling integreras med det stöd som kan beviljas regionerna i mål 1 och 2 samt bergsområden och mindre gynnade områden. 1. 4. 3. Det framstår således som klart att många landsbygdsregioner, och framför allt de mest eftersatta, inte kommer att kunna garanteras livskraft bara för att jordbrukarna får stöd i sin roll som jordbrukare och/eller landsbygdsföretagare. Man måste därför fråga sig på vad och till vem inom landsbygdsområdena vi skall inrikta våra ansträngningar och vårt intresse. Man kan fråga sig om landsbygdssektorn omfattar alla som bor i dessa områden och, om så är fallet, vidare fråga sig hur mycket vi vet om de socioekonomiska och demografiska särdragen hos den icke-jordbruksidkande delen av be- folkningen. Känner vi till graden av beroende och samspel mellan den aktiva jordbruksbefolkningen och livsmedelsindustrin, och vet vi hur denna relation är sammansatt i föregående respektive efterkommande produktionsled? Vilka är de bidragande faktorerna till förändringar hos landsbygdsbefolkningen och hos den aktiva befolkningen i dess helhet, och vilken betydelse skall man tillmäta de olika faktorerna? Mer allmänt vet vi att den anpassning som pågår på landsbygden beror på ett antal faktorer som sönderfaller i två kategorier. Den första har att göra med omstruktureringen inom jordbruket och livsmedelsindustrin, medan den andra avser omstruktureringen av branscher utanför jordbru- ket. I praktiken finns det många underliggande processer som är gemensamma för de två omstruktureringsfallen. Emellertid vet vi mycket litet om den relativa betydelsen av varje enskild variabel i förhållande till förändringarna på landsbygden. Man kan dock lätt se effekterna i form av en hög grad av omstrukturering av ekonomin på landsbygden och i regionerna. A¨ ven om landsbygdens utveckling har blivit ett politiskt problem i EU i samband med att det blivit nödvändigt att ta ställning till den anpassning som blir ett resultat av GJP-reformen, måste man betrakta landsbygdens utveckling ur ett bredare perspektiv, om man vill uppnå målsättningen om sam- manhållning. A¨ ven ERUF och ESF bör också fortsätt- ningsvis bidra till finansieringen av gemenskapsåtgärder C 93/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 4. 1999 2. 2. De stödåtgärder för landsbygdens utveckling som anges i artikel 2 måste i högre grad inriktas på verksamhet utanför jordbrukssektorn. Kommittén föreslår att följande åtgärder läggs till: 2. 7. Kapitel VIII som avser skogsbruk bör revideras med anledning av Europaparlamentets resolution av den 30 januari 1997 om Europeiska unionens strategi för skogsbruket (1). — Bearbetning och saluföring av kvalitetsprodukter: Den föreslagna texten avser enbart jordbrukspro- dukter. Förslaget är mycket begränsat eftersom ”landsbygdsutveckling” till stor del innebär att verksamheten diversifieras till att omfatta hantverk, turism och kulturarvet, något som kräver stöd för saluföring och bearbetning. — En hänvisning bör göras till att stöd kan ges till verksamhet som avser forskning och utveckling med inriktning på landsbygdsområden och avse landsbygdens utveckling, till skillnad från teknisk forskning samt stöd till en satsning på IT som grund för utvecklandet av nya utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter. — En hänvisning till möjligheten att främja mångfald när det gäller jordbruksföretagens verksamhet, både den som utövas av ägarna och av de anställda. 2. 3. I artikel 5 bör ekonomisk livskraft definieras, varvid man bör precisera att livskraften inte enbart kan mätas i förhållande till anpassningen till priserna på världsmarknaden. Man måste också ta hänsyn till andra faktorer som tillgång till specialmarknader och ett jordbruks eller ett företags bidrag till den territoriella sammanhållningen samt fördelar för miljön. Denna kommentar gäller även artiklarna 8, 10, 11 och 24. Kommittén välkomnar bestämmelsen om stöd 2. 4. till yrkesutbildning (artikel 9) men anser det nödvändigt att utvidga tillämpningsområdet till att avse begreppet landsbygdsföretag, så att man inte begränsar sig till den kompetens som krävs för att driva ett ekonomiskt livskraftigt jordbruksföretag. I detta sammanhang finns det även behov av att stödja utvecklingen av nätverks- samarbete och partnerskap mellan små och medelstora företag i landsbygdsområden. 2. 5. Eftersom man nu å ena sidan föreslår att kompen- sationsbidrag skall betalas ut per areal jordbruksmark och inte per djur (artikel 14) och å andra sidan att denna bidragsordning inte längre skall sortera under utvecklingssektionen, frågar sig kommittén vilka ekono- miska konsekvenser dessa bestämmelser får och vilken den faktiska inkomstförlusten kommer att bli för vissa landsbygdsinvånare. 2. 8. Det gäller att se över och förstärka artikel 31 och samtidigt precisera att stödet till olika åtgärder som fastställs i artikeln måste respektera kravet på en hållbar utveckling, utan att ålägga de ekonomiska aktörerna alltför betungande administrativa regler. De åtgärder som anges i artikel 31 bör komplette- 2. 9. ras med förnybara råvaror. A¨ ndringarna och tilläggen när det gäller möjliga 2. 10. åtgärder för att främja ett bredare stöd till landsbygdens utveckling skulle kunna omfatta följande: — Bearbeta och saluföra kvalitetsprodukter. — Förbättra arbetsförhållandena. — Förvalta och utöva annan verksamhet med anknyt- ning till vattenresurser. — Främja och bevara miljön samt stödja förvaltning av landsbygdsutveckling. — Stödja forskning och utveckling på landsbygden (se ovan). — Främja användningen av förnybara råvaror till återanvändningsbart material eller för energiän- damål. — A˚ terskapa möjligheterna till landsbygdsutveckling när dessa skadats till följd av naturkatastrofer samt införa lämpliga förebyggande åtgärder. — Främja en utveckling på lokal nivå som utgår från perspektivet ”nedifrån och upp” (bottom-up). — Främja utbildning, inklusive vidareutbildning. — Vidta åtgärder för att minska risken för ökensprid- ning. — Främja bergsjordbrukens utveckling, även deras miljövårdande funktion. I synnerhet måste det förbli de lokala och regionala organens ansvar att, bland de möjligheter som finns att stödja anpassning och utveckling av landsbygden, avgöra vilka prioriteringar och åtgärder som är bäst lämpade med tanke på de särskilda förutsättningar som gäller för landsbygdsutvecklingen i deras område. 2. 11. För att uppnå den rationalisering av program- planeringsinstrumenten som föreskrivs i artikel 28 vill Vid definitionen i artikel 17 av bergsområden 2. 6. borde till lutningskriteriet även läggas ekologisk obalans. (1) EGT C 55, 24. 2. 1997, s. 22. 6. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/15 kommittén föreslå att man inrättar ett enda regionalt programplaneringsinstrument som medger en samord- ning av de olika EUGFJ-insatserna inom varje region. 2. 12. Med avseende på artikel 39 i förordningen vill Regionkommittén uppmana kommissionen att utarbeta regionomfattande program för landsbygdsutveckling och att samla stödåtgärder för landsbygdsutveckling som avser samma område i ett program. I programmet skall sambandet mellan de olika planerade åtgärderna uppges, vilket kommer att garantera samordning och konsekvent genomförande. 2. 13. Artikel 43 om tilläggsbestämmelser och gemen- skapsinitiativ bör utvidgas till att omfatta såväl främjan- de av redan befintliga och nya nätverk mellan partner inom program för landsbygdsutveckling som utbyte av goda metoder mellan olika program för landsbygdsut- veckling. En svaghet i de nuvarande programmen för landsbygdsutveckling inom ramen för de gällande målen 1 och 5b är det ringa utbytet av information mellan programmen. De kommittéer som finns för att övervaka 2. 14. genomförandet av programmen för landsbygdsutveck- ling måste innehålla företrädare för lokala och regionala myndigheter. Kommittéerna måste vidare se till att de projekt som antas helt och hållet svarar mot behoven inom ett visst område. 2. 15. Man måste skapa ett nära förhållande mellan stödet till landsbygdsutveckling som finansieras av EUGFJ och den nationella landsbygdspolitiken, för att säkerställa enhetlighet och samordning samt undvika att vissa åtgärder överlappar varandra. Politiken för landsbygdsutveckling och inom jordbrukssektorn måste förbli inriktad på målen att dels uppnå tillfredsställande levnads- och arbetsförhållanden, dels skapa gynnsamma levnadsbetingelser på landsbygden. 2. 16. Avslutningsvis vill Regionkommittén att man tar hänsyn till producentgrupperna samt till marknads- föring och demonstration av produkter. Bryssel den 14 januari 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4067/98 von Sérgio RIBEIRO an die Kommission. Zugang für Staatsangehörige aus anderen EU- Mitgliedstaaten zum öffentlichen Dienst in Luxemburg

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 297/128 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 15. 10. 1999 Antwort (22. April 1999) Wie dem Herrn Abgeordneten sicherlich bekannt ist, beteiligen sich alle Mitgliedstaaten am Wassenaar- Arrangement. Mit dieser Ausfuhrkontrollregelung wird der Notwendigkeit entsprochen, angemessene Aus- fuhrkontrollen beim Transfer von Gütern mit doppeltem Verwendungszweck und entsprechender militäri- scher Technologie durch die Teilnehmerstaaten zu gewährleisten. Die Verpflichtungen der Mitgliedstaaten im Rahmen des Wassenaar-Arrangements wie auch im Rahmen der sonstigen Ausfuhrkontrollregelungen sind in ein integriertes System der EU umgesetzt, das aus der Verordnung (EG) 3381/94 vom 19. Dezember 1994 (Rechtsgrundlage Artikel 113 des EG-Vertrags) und dem Beschluß des Rates 94/942/CFSP vom 19. Dezember 1994 (Rechtsgrundlage Artikel J. 3 des EU-Vertrags) für die GASP-Aspekte besteht. Änderungen an den einschlägigen Listen, die im Rahmen von Wassenaar vereinbart werden, werden gemäß den einschlägigen Verfahren des Vertrags in die Vorschriften der EU für Güter mit doppeltem Verwendungs- zweck aufgenommen. Die Kommission hat unlängst einen Vorschlag für eine Verordnung (EG) des Rates unterbreitet, die sich ausschließlich auf Artikel 113 stützt und mit der die Gemeinschaftsregelung für die Kontrolle der Ausfuhr von Gütern und Technologien mit doppeltem Verwendungszweck geändert, aktualisiert und ergänzt würde. Dieser Vorschlag wird gegenwärtig im Rat geprüft. (1999/C 297/176) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4067/98 von Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) an die Kommission (14. Januar 1999) Betrifft: Zugang für Staatsangehörige aus anderen EU-Mitgliedstaaten zum öffentlichen Dienst in Luxemburg Die Verwirklichung der Unionsbürgerschaft, wie sie der WEU vorsieht, ist erwartungsgemäß mit Schwierig- keiten verbunden. Verständlicherweise muß sehr genau definiert werden, welche Funktionen den Staatsangehörigen eines betreffenden Landes vorbehalten bleiben, doch gibt es Situationen, in denen offensichtlich gegen die Bedingungen der Gleichheit bzw. der Nichtdiskriminierung, die für Zuwanderer aus anderen Mitgliedstaaten gelten müssen, verstoßen wird. Dies trifft für einige Fälle zu, die sich aufgrund luxemburgischer Rechts- vorschriften und Positionen betreffend sämtliche Niveaus des Zugangs zum öffentlichen Dienst ergeben haben. In einigen Fällen hat es bereits auf der Ebene der Gemeinschaft Reaktionen gegeben; es wurden sogar schon Gerichtsverfahren eingeleitet. Ich möchte nun den genauen Stand der Dinge ermitteln, um Zweifelsfälle klären und in Ausübung meines Amtes als Mitglied des Europäischen Parlaments Position beziehen zu können, und ersuche deshalb die Kommission, mir mitzuteilen, ob sie in bezug auf den Zugang von Staatsangehörigen anderer EU-Mit- gliedstaaten zu Ämtern und Auswahlverfahren im öffentlichen Dienst im Großherzogtum Luxemburg bereits Schritte C und wenn ja, welche, unternommen hat. Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (19. März 1999) Nach luxemburgischem Recht ist der generelle Zugang der Gemeinschaftsbürger zum luxemburgischen öffentlichen Dienst nach wie vor nicht möglich. Die Kommission hatte in dieser Frage ein Vertragsverlet- zungsverfahren eingeleitet, das zu dem Urteil des Gerichtshofs vom 2. Juli 1996 (Kommission/Luxemburg) geführt hat. In diesem Urteil hat der Gerichtshof Luxemburg deswegen verurteilt, weil die luxemburgische Staatsangehörigkeit in einer Reihe von Aktivitätsbereichen des öffentlichen Sektors generell für den Zugang zum öffentlichen Dienst verlangt wird. Da Luxemburg dieser Entscheidung des Gerichtshofs bis heute noch nicht nachgekommen ist, hat die Kommission ein neues Vertragsverletzungsverfahren eingeleitet. Nach den der Kommission vorliegenden Informationen haben die luxemburgischen Behörden das interne Verfahren zur Modifizierung des nationalen Rechts in die Wege geleitet. Allerdings ist dieses Verfahren dadurch verzögert worden, daß auch die luxemburgische Verfassung entsprechend geändert werden muß. Das Vertragsverletzungsverfahren gegen Luxemburg wird daher gemäß Artikel 171 EG-Vertrag solange weiterlaufen, bis die luxemburgischen Behörden alles Notwendige veranlaßt haben, um ihre Gesetzgebung dem Gemeinschaftsrecht anzugleichen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4067/98 van Sérgio RIBEIRO aan de Commissie. Toegang van emigranten uit andere lidstaten van de Europese Unie tot overheidsfuncties in Luxemburg

text: C 297/128 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 15. 10. 1999 Antwoord (22 april 1999) Zoals het geachte parlementslid ongetwijfeld weet, zijn alle lidstaten partij bij het Akkoord van Wassenaar. Deze regeling voor exportcontroles beantwoordt aan de behoefte om ervoor te zorgen dat de deelnemende landen de passende exportcontroles verrichten op de overdracht van goederen voor tweeërlei gebruik en militaire technologie. De verbintenissen van de lidstaten krachtens het Akkoord van Wassenaar en de andere exportcontrolerege- lingen zijn omgezet in een geïntegreerd EU-systeem dat bestaat uit Verordening (EG) 3381/94 van 19 december 1994 (rechtsgrondslag artikel 113 van het EG-Verdrag) en uit Besluit 94/942/GBVB van de Raad van 19 december 1994 (rechtsgrondslag artikel J. 3 van het EU-Verdrag) voor GBVB-aspecten. Wijzigingen van de in het kader van het Akkoord van Wassenaar opgestelde lijsten, worden volgens de procedures van het Verdrag in de EU-regeling voor goederen voor tweeërlei gebruik opgenomen. De Commissie heeft onlangs een uitsluitend op artikel 113 gebaseerd voorstel voor een verordening (EG) van de Raad ingediend waarbij de communautaire regeling voor de controle op de export van goederen en technologie voor tweeërlei gebruik gewijzigd, geactualiseerd en aangevuld wordt. Dit voorstel is momenteel bij de Raad in behandeling. (1999/C 297/176) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4067/98 van Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) aan de Commissie (14 januari 1999) Betreft: Toegang van emigranten uit andere lidstaten van de Europese Unie tot overheidsfuncties in Luxemburg Het spreekt vanzelf dat de verwezenlijking van het burgerschap van de Europese Unie, dat in het VEU is vastgelegd, met problemen gepaard gaat. Hoewel het begrijpelijkerwijs niet eenvoudig is duidelijk omlijnde grenzen te stellen aan ambten die alleen voor nationale ingezetenen toegankelijk zijn, zijn er gevallen bekend waarin de beginselen van gelijkheid en niet-discriminatie, waarop emigranten uit andere lidstaten recht hebben, niet worden gerespecteerd. Het gaat hier bijvoorbeeld om gevallen die voortvloeien uit de Luxemburgse wetgeving en het Luxemburgse standpunt inzake de toegang tot overheidsfuncties. Deze gevallen zouden een reactie op EU-niveau en zelfs juridische stappen rechtvaardigen. Kan de Commissie, teneinde een beeld van de huidige situatie te geven om twijfels uit de weg te ruimen en de leden van het EP in staat te stellen hun standpunten bij de uitoefening van hun mandaat te onderbouwen, mededelen of zij reeds maatregelen heeft getroffen ; en zo ja, welke ; met betrekking tot de toegang van buitenlandse ingezetenen die afkomstig zijn uit de lidstaten van de Europese Unie tot ambten en vergelijkende examens voor overheidsfuncties in het Groothertogdom Luxemburg? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (19 maart 1999) De Luxemburgse wetgeving staat nog steeds niet de algemene toegang van communautaire onderdanen tot nationale overheidsfuncties toe. De Commissie heeft dienaangaande een inbreukprocedure ingeleid, die geresulteerd heeft in het arrest van het Hof van Justitie van 2 juli 1996 (Commissie/Luxemburg). In dit arrest heeft het Hof de staat Luxemburg veroordeeld wegens het feit dat de voorwaarde van de Luxemburgse nationaliteit in het algemeen vereist wordt voor de toegang tot overheidsfuncties op een reeks gebieden van activiteiten in de publieke sector. Op grond van dit arrest heeft de Commissie een nieuwe inbreukprocedure ingeleid wegens het feit dat Luxemburg tot op heden nog steeds niet het arrest van het Hof heeft geëerbiedigd. Volgens de inlichtingen waarover de Commissie beschikt, zijn de Luxemburgse autoriteiten begonnen met de interne procedure tot aanpassing van het nationale recht. Deze procedure wordt evenwel vertraagd door het feit dat de Luxemburgse grondwet moet worden gewijzigd. Onder deze omstandigheden zal de inbreukprocedure tegen Luxemburg worden voortgezet op grondslag van artikel 171 van het EG-Verdrag tot op het moment waarop de Luxemburgse autoriteiten alle noodzakelijke maatregelen hebben getroffen om hun wetgeving met het communautaire recht in overeenstemming te brengen


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 87/1999, 14. jaanuar 1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1722/93, milles sätestatakse teravilja- ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/92 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: 288 ET Euroopa Liidu Teataja 03/24. kd 31999R0087 L 9/8 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 15. 1. 1999 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 87/1999, 14. jaanuar 1999, millega muudetakse määrust tootmistoetusi (EMÜ) nr 1722/93, milles sätestatakse teravilja- käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/92 ja ja riisisektori (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 1766/92 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 923/96, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 3, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (3) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2072/98, (4) eriti selle artiklit 7, statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (7) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2261/98 (8)) I lisale; määruse (EMÜ) nr 1722/93 lisasid tuleks vastavalt muuta; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teravil- jaturu korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: ning arvestades, et: Artikkel 1 komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1011/98 (6)) I ja II lisas on loetletud tooted, mille valmistamiseks kasutatakse tärklist, mille puhul antakse tootmistoetust, ning põhitärklised ja/või neist saadud tooted, mida võib kasutada; teatavad kõnealustes lisades esitatud CN- koodid ja asjakohased kirjeldused ei vasta enam nõukogu juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja 23. Määruse (EMÜ) nr 1722/93 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 14. jaanuar 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 181, 1. 7. 1992, lk 21. (2) EÜT L 126, 24. 5. 1996, lk 37. (3) EÜT L 329, 30. 12. 1995, lk 18. (4) EÜT L 265, 30. 9. 1998, lk 4. (5) EÜT L 159, 1. 7. 1993, lk 112. (6) EÜT L 145, 15. 5. 1998, lk 11. (7) EÜT L 256, 7. 9. 1987, lk 1. (8) EÜT L 292, 30. 10. 1998, lk 1. 03/24. kd ET Euroopa Liidu Teataja 289 LISA “I LISA Tooted, mille valmistamiseks kasutatakse tärklist ja/või tärklisest saadud tooteid ning mis kuuluvad järgmiste kaupade koondnomenklatuuri koodide ja gruppide alla CN-kood ex 1302 Kirjeldus Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektiidid; agar jm taimsed liimid ja paksen- dajad, modifitseeritud või mitte: – taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või mitte ex 1302 32 90 – – – taimeliim guaaraoa seemnetest ex 1302 39 00 – – muu: – karrageen ex 1404 Mujal nimetamata taimne materjal: 1404 20 00 – puuvillaebemed ex 1702 Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse-, lõhna- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid, kunstmesi, naturaalse meega segatud või mitte; kara- mell: 1702 50 00 – keemiliselt puhas fruktoos ex 1702 90 – muu, k. a invertsuhkur: 1702 90 10 – – keemiliselt puhas maltoos ex grupp 29 Orgaanilised ained, v. a alamrubriigid 2905 43 00 ja 2905 44 grupp 30 Farmaatsiatooted 3402 Orgaanilised pindaktiivsed toimeained (v. a seep); seepi sisaldavad või mittesisaldavad pindaktiivsed ained, pesemisvahendid (sh abiained) ja puhastusvahendid, v. a rubriiki 3401 kuuluvad tooted ex grupp 35 Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid, v. a rubriik 3501 ja alamrubriigid 3505 10 10, 3505 10 90 ja 3505 20 ex grupp 38 Mitmesugused keemiatooted, v. a rubriigid 3809 ja 3824 60 grupp 39 Plastid ja plasttooted ex grupp 48 Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted 4801 00 Ajalehepaber, rullides või lehtedena 4802 4803 00 4804 4805 4806 Pinnakatteta paber või papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perfo- kaardi- ja perfolindimaterjal, rullides või lehtedena, v. a rubriiki 4801 või 4803 kuuluv paber; käsit- sivalmistatud paber ja papp Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterätiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügiee- nipaber, tselluloosvatt ja tsellulooskiudleht, ka kortsutatud, gofreeritud, perforeeritud, värvitud või trükimustrilise pealispinnaga, rullides või lehtedena Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena, v. a rubriikide 4802 ja 4803 alla kuuluvad tooted Muu pinnakatteta paber ja papp, rullides või lehtedena, muul viisil töötlemata, kui on täpsustatud kaupade koondnomenklatuuri grupi 48 märkuses 2 Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbi- paistvad paberid, rullides või lehtedena 290 ET Euroopa Liidu Teataja 03/24. kd CN-kood Kirjeldus 4807 4808 4809 4810 4811 Kihiline paber ja papp (valmistatud siledate paberikihtide kokkuliimimise teel), ilma pinnakatte ja immutuseta, armeeritud või mitte, rullides või lehtedena Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või ilma), krepp-paber, surutrükiga või perfo- reeritud, rullides või lehtedena (v. a rubriigis 4803 nimetatud) Kopeerpaber, isekopeeriv paber jm kujutist ülekandev paber (sh pinnatud või immutatud paber kopeeraparaadi šabloonideks või ofsetplaatideks), pealetrükiga või ilma, rullides või lehtedena Paber ja papp, pinnatud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega (kriitpaber), ilma muu katteta, sh värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või lehtedena Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, pinnatud või immutatud, värvitud või dekoree- ritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või lehtedena, v. a rubriikides 4803, 4809 või 4810 nime- tatud tooted 4812 00 00 Paberimassist filtriplokid, -tahvlid ja -plaadid ex 4813 Sigaretipaber, mõõtu lõigatud või mitte, k. a raamatuks volditud või toruks vormitud: ex 4813 90 – muu ex 4814 Tapeet jms seinakattematerjalid; akende pabereesriided: 4814 10 00 – surutrüki-tapeedipaber 4814 20 00 – tapeet jms seinakatted paberist, mille pealispind on kaetud reljeefse, värvitud, trükimustriga kaunistatud või muul viisil viimistletud plastikukihiga 4814 90 – muu ex 4816 Kopeerpaber, isekopeeriv paber jm paber kujutise ülekandmiseks (v. a rubriigis 4809 nimetatud), kopeerimisaparaatide paberšabloonid ja paberist ofsetplaadid, karpides või mitte: 4816 10 00 – söepaber jms kopeerimispaberid 4816 90 00 grupp 52 – muu Puuvill ex 5801 Karusriie ja šenill, v. a rubriiki 5806 kuuluvad tooted: – puuvillane: 5801 21 00 – – läbilõikamata kudekarustusega ex 5802 Froteerätikuriie jms kootud froteeriie, v. a rubriiki 5806 kuuluv pael; taftingriie, v. a tooted rubriigist 5703: – puuvillane froteerätikuriie jm froteeriie: 5802 11 00 – – pleegitamata 5802 19 00 – – muu ex 5803 Marli, v. a rubriiki 5806 kuuluv pael: 5803 10 00 – puuvillane 03/24. kd ET Euroopa Liidu Teataja 291 II LISA Kirjeldus A. PÕHITÄRKLISED (1) (4) CN-kood ex 1108 Tärklis; inuliin: – tärklised: 1108 11 00 – – nisutärklis 1108 12 00 – – maisitärklis 1108 13 00 – – kartulitärklis ex 1108 19 – – muud tärklised: 1108 19 10 – – – riisitärklis ex 1108 19 90 – – – muu tärklis: odra- ja kaeratärklis Ühe tonni tootmiseks kuluv tärklisekogus (koefitsient) 1,00 1,00 1,00 1,00 1,00 B. JÄRGMISED TÄRKLISEST SAADUD TOOTED, KUI NEED ON VALMISTATUD EESPOOL NIMETATUD TOODE- TEST 1702 Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse-, lõhna- ja värvainelisandita suhkrusiirupid; kunstmesi, naturaalse meega segatud või mitte; karamell: ex 1702 30 – glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või sisaldab fruktoosi kuni 20 % kuivaine massist: – – muu: – – – mis sisaldavad glükoosi vähemalt 99 % kuivaine massist: 1702 30 51 – – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber 1702 30 59 – – – – muu (2) – – – muu: 1702 30 91 – – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber 1702 30 99 – – – – muu (2) ex 1702 40 – glükoos ja glükoosisiirup, mis sisaldab fruktoosi vähemalt 20 %, kuid alla 50 % kuivaine massist: 1702 40 90 – – muu (2) ex 1702 90 – muu, k. a invertsuhkur: 1702 90 50 – – maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup: – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber – muu: (2) – – karamell: – – – muu: 1702 90 75 – – – – aglomeeritud või aglomeerimata pulber 1702 90 79 – – – – muu (2) 1,304 1,00 1,304 1,00 1,00 1,304 1,00 1,366 0,95 292 ET Euroopa Liidu Teataja 03/24. kd CN-kood Kirjeldus Ühe tonni tootmiseks kuluv tärklisekogus (koefitsient) ex 2905 Atsükliline alkohol ja selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitro- seeritud derivaadid: – muu mitmehüdroksüülne alkohol: 2905 43 00 – – mannitool 1,52 2905 44 – – D-glütsitool (sorbitool): – – – vesilahusena: 2905 44 11 – – – – D-mannitooli sisaldusega kuni 2 % massist D-glütsitooli sisalduse 1,068 suhtes (3) 2905 44 19 – – – – muu (3) 0,944 – – – muu: 2905 44 91 – – – – D-mannitooli sisaldusega kuni 2 % massist D-glütsitooli sisalduse 1,52 suhtes 2905 44 99 – – – – muu 3505 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (nt eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärklistel, dekstriinidel vm modifitseeritud tärklistel põhinevad liimid: ex 3505 10 – dekstriinid jm modifitseeritud tärklised: 3505 10 10 – – dekstriinid (5) – – muud modifitseeritud tärklised: 3505 10 90 – – – muu (5) 3505 20 – liimid ex 3809 Viimistlusained, värvimise kiirendajad ja värvifiksaatorid ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad, mujal nimetamata tooted ja preparaadid (nt apretid ja peitsid): 3809 10 – tärklisainete baasil (5) ex 3824 Valuvormide ja -kärnide sideained; keemiatööstuses ja sellega seotud tööstus- harudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (k. a looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: 3824 60 – sorbitool (v. a alamrubriiki 2905 44 kuuluv): – – vesilahusena: 1,52 1,14 1,14 1,14 1,14 3824 60 11 – – – D-mannitooli sisaldusega kuni 2 % massist D-glütsitooli sisalduse 1,068 suhtes (3) 3824 60 19 – – – muu (3) – – muu: 0,944 3824 60 91 – – – D-mannitooli sisaldusega kuni 2 % massist D-glütsitooli sisalduse 1,52 suhtes 3824 60 99 – – – muu 1,52 03/24. kd ET Euroopa Liidu Teataja 293 (1) Märgitud koefitsienti kohaldatakse tärklise suhtes, mille kuivaine sisaldus on vähemalt 87 % maisi-, riisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul ning vähemalt 80 % kartulitärklise puhul. Kui põhitärkliste kuivainesisaldus on nimetatud sisaldusest väiksem, kohandatakse makstavat tootmistoetust järgmise valemi abil: 1. Maisi-, riisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul: tegelik kuivainesisaldus protsentides 87 × tootmistoetus 2. Kartulitärklise puhul: tegelik kuivainesisaldus protsentides 80 × tootmistoetus Tärklise kuivainesisaldus määratakse kindlaks komisjoni määruse (EMÜ) nr 1908/84 (EÜT L 178, 5. 7. 1984, lk 22) II lisas sätestatud meetodi abil. Kui tootmistoetust makstakse CN-koodi 1108 alla kuuluva tärklise puhul, peab tärklise kuivaine puhtuse protsendimäär olema vähemalt 97. Tärklise puhtusastme kindlaksmääramisel tuleb kasutada käesoleva määruse III lisas sätestatud meetodit. (2) Tootmistoetust makstakse nende CN-koodide alla kuuluvate toodete eest, mille kuivainesisaldus on vähemalt 78 %. Kui kõnealuste CN-koodide alla kuuluvate toodete kuivainesisaldus on alla 78 %, kohandatakse makstavat tootmistoetust järgmise valemi abil: tegelik kuivainesisaldus protsentides 78 × tootmistoetus (3) Tootmistoetust makstakse D-glütsitooli (sorbitool) puhul, mis on vesilahuses ja mille kuivainesisaldus on vähemalt 70 %. Kui kuivai- nesisaldus on alla 70 %, kohandatakse tootmistoetust järgmise valemi alusel: tegelik kuivainesisaldus protsentides 70 × tootmistoetus (4) Toodetud otse maisist, nisust, odrast, kaerast, riisist või kartulitest, kasutamata kõrvalsaadusi, mis on saadud muude põllumajandus- toodete või kaupade valmistamisel. (5) Tootmistoetust makstakse tärklise või dekstriini kuivainesisalduse kohta. ”


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4110/98 af Bartho PRONK Euro- nummerplader i Schweiz

eurovoc_concepts:
EU Member State
European symbol
Switzerland
commercial vehicle
intra-EU transport
motor vehicle
road transport
vehicle registration

formats: html print


title: Reglamento (CE) n° 92/1999 de la Comisión de 14 de enero de 1999 relativo a las ofertas comunicadas para la exportación de avena en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2007/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

formats: pdf print

text: 15. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 9/19 REGLAMENTO (CE) No 92/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 14 de enero de 1999 relativo a las ofertas comunicadas para la exportaci(cid:155)n de avena en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 2007/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restituciones a la exportaci(cid:155)n y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4), Visto el Reglamento (CE) no 2007/98 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de septiembre de 1998, relativo a una medida especial de intervenci(cid:155)n para los cereales en Finlandia y en Suecia (5), modificado por el Reglamento (CE) no 2599/ 98 (6), y, en particular, su art(cid:146)culo 8, Considerando que el Reglamento (CE) no 2007/98 ha abierto una licitaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n de avena producida en Finlandia y en Suecia y destinada a ser exportada de Finlandia y de Suecia a todos los pa(cid:146)ses terceros; Considerando que en virtud del art(cid:146)culo 8 del Reglamento (CE) no 2007/98, la Comisi(cid:155)n, bas(cid:145)ndose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento establecido en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CE) no 1766/92 puede decidir no dar curso a la licitaci(cid:155)n; Considerando que, teniendo en cuenta, en particular, los criterios previstos en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95, no resulta oportuno proceder a la fijaci(cid:155)n de una restituci(cid:155)n m(cid:145)xima; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 No se dar(cid:145) curso a las ofertas comunicadas del 8 al 14 de enero de 1999 en el marco de la licitaci(cid:155)n para la restitu- ci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n de avena contemplada en el Regla- mento (CE) no 2007/98. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 15 de enero de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 14 de enero de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 258 de 22. 9. 1998, p. 13. (6) DO L 325 de 3. 12. 1998, p. 10


title: QUESTION ECRITE no 4077/98 de Caroline JACKSON Mieux légiférer: une responsabilité commune

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU publication
European Commission
European Parliament
Official Journal
drafting of EU law
interinstitutional relations (EU)
proposal (EU)

text: C 325/52 Journal officiel des Communautés européennes FR 12. 11. 1999 Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (24 mars 1999) La Commission a connaissance de la décision prise par l’Ombudsman sur cette question. Les critiques de l’Ombudsman ne portent que sur l’adéquation des motifs invoqués par la Commission pour rejeter l’un des arguments juridiques avancés par les plaignants (essentiellement, la question à savoir si l’Espagne pouvait se fonder sur une procédure d’autorisation de développement établie par la directive 92/43/CEE (1) du Conseil du 21 mai 1992 concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages, plutôt que sur une procédure plus ancienne établie par la directive 79/409/CEE (2) du Conseil du 2 avril 1979 concernant la conservation des oiseaux sauvages. Cependant, la Commission estime que les informations qu’elle a fournies étaient suffisantes pour répondre à ce point de droit, puisque l’on pouvait logiquement en déduire les raisons pour lesquelles l’argument avait été rejeté. En particulier, la Commission a clairement indiqué la date à partir de laquelle elle considérait la directive 92/43/CEE comme étant applicable et il ne faisait pas de doute, compte tenu des circonstances, que le projet d’Itoiz serait mené après cette date. En tout état de cause, l’Ombudsman n’a pas contesté l’exactitude de l’argumentation juridique de la Commission. Eu égard à ce qui précède et dans la mesure où le chantier d’Itoiz est maintenant terminé, la Commission ne voit pas l’intérêt de poursuivre l’analyse d’une décision qu’elle a prise en 1994. Le plaignant initial dans cette affaire a été amplement informé de la position de la Commission sur cette question. (1) (2) JO L 206 du 22. 7. 1992. JO L 103 du 25. 4. 1979. (1999/C 325/064) QUESTION ÉCRITE E-4077/98 posée par Caroline Jackson (PPE) à la Commission (14 janvier 1999) Objet: Mieux légiférer: une responsabilité commune Le 2 décembre 1998, la Commission a annoncé qu’elle envisageait de retirer quelque 90 propositions qui, pour diverses raisons, notamment la subsidiarité, n’étaient plus opportunes. La Commission peut-elle donner la liste des propositions qu’elle envisage de retirer? Peut-elle indiquer quand cette liste deviendra officielle et, si, le moment venu, celle-ci sera publiée au Journal officiel? Réponse donnée par M. Santer au nom de la Commission (10 février 1999) La liste visée par l’Honorable Parlementaire a été transmise au Parlement et au Conseil le 17 décembre 1998 (1). La publication de cette décision au Journal officiel aura lieu prochainement. (1) SEC(98) 2143. (1999/C 325/065) QUESTION ÉCRITE E-4080/98 posée par Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à la Commission Objet: Villages abandonnés dans la province d’Aragon (Espagne) (14 janvier 1999) Aragon est la communauté autonome d’Espagne où a été encouragé au maximum le dépeuplement qui touche quelque 400 villages, hameaux et fermes, notamment dans la région de Huesca et dans les zones montagneuses de Teruel, ce qui illustre clairement les politiques d’aménagement du territoire mises en place à ce jour


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4090/98 του Luciana CASTELLINA Το μέλλον των γλωσσικών τμημάτων των Ευρωπαiκών Σχολείων

eurovoc_concepts:
European school
education budget
educational administration
educational reform
educational system
language teaching
multilingualism
organisation of teaching


title: Ψήφισμα σχετικά με τις ευρωπαϊκές ταχυδρομικές υπηρεσίες

eurovoc_concepts:
liberalisation of the market
postal service

text: C 104/134 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 14. 4. 1999 Pe·mpth, 14 Ianoyari·oy 1999 12. Eyrvpai¤ke·w taxydromike·w yphresi·ew B4-0025, 0039 kai 0040/99 Ch· fisma sxetika· me tiw eyrvpai¤ke·w taxydromike·w yphresi·ew To Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio, › e·xontaw ypo·ch thn odhgi·a 97/67/EK toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy sxetika· me toyw koinoy·w kano·new gia thn ana·ptyjh thw esvterikh·w agora·w tvn koinotikv· n taxydromikv· n yphresiv· n kai th belti·vsh thw poio·thtaw yphresi·aw (1), A. e·xontaw ypo·ch thn oikonomikh· kai koinvnikh· spoydaio·thta tvn taxydromikv· n yphresiv· n sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, B. e·xontaw ypo·ch thn anagkai·a ylopoi·hsh kai diasfa·lish miaw ychlh·w poio·thtaw koinotikh·w oikoymenikh·w yphresi·aw stiw taxydromike·w yphresi·ew sy·mfvna me toyw ky·rioyw sto·xoyw thw odhgi·aw 97/67/EK kai toy chfi·smatow toy Symboyli·oy thw 7hw Febroyari·oy 1994, G. e·xontaw ypo·ch tiw diata·jeiw toy a·ruroy 7 thw odhgi·aw 97/67/EK ba·sei tvn opoi·vn h Epitroph· ua ypoba·lei peraite·rv prota·seiw sxetika· me thn peraite·rv stadiakh· kai elegxo·menh eleyue·rvsh thw agora·w tvn taxydromei·vn prin apo· to te·low toy 1998, D. e·xontaw ypo·ch thn polla·kiw ekfrasuei·sa ue·sh toy Koinoboyli·oy o·son afora· thn ana·gkh gia mia ychlh·w poio·thtaw oikoymenikh· yphresi·a kai thn ylopoi·hsh thw stadiakh·w kai elegxo·menhw eleyue·rv- shw tvn taxydromikv· n yphresiv· n o·pvw ekfra·suhke teleytai·a me thn erv· thsh E-3024/98 thw 21hw Septembri·oy 1998 prow thn Epitroph·, E. e·xontaw ypo·ch thn apa· nthsh thw Epitroph·w sthn erv· thsh E-3024/98 thw 6hw Noembri·oy 1998 o·poy anafe·retai o·ti h Epitroph· ua ei·nai se ue·sh na diabiba·sei th ne·a pro·tash sxetika· me thn peraite·rv stadiakh· kai elegxo·menh eleyue·rvsh thw agora·w taxydromikv· n yphresiv· n sto Koinoboy·lio prow ta te·lh toy 1998, ST. lamba· nontaw ypo·ch o·ti me·xri sh·mera den e·xei ypoblhuei· ayth· h pro·tash, Z. lamba·nontaw ypo·ch o·ti h odhgi·a 97/67/EK den e·xei ako·mh metaferuei· sto esvteriko· di·kaio pollv· n kratv· n melv· n kai o·ti h agora· kai ta oikonomika· thw oikoymenikh·w yphresi·aw stiw taxydromike·w yphresi·ew den mporoy·n ako·mh na thrhuoy·n kai na ajiologhuoy·n svsta·, H. lamba·nontaw ypo·ch o·ti h Epitroph· den e·xei diabiba·sei sto Koinoboy·lio dia·forew mele·tew skopimo·thtaw sxetika· me ton anti·ktypo thw eleyue·rvshw orisme·nvn taxydromikv· n yphresiv· n, uevrei· o·ti efo·son den e·xei ypoblhuei· ako·mh h ne·a pro·tash sxetika· me thn peraite·rv stadiakh· kai 1. elegxo·menh eleyue·rvsh thw agora·w taxydromikv· n yphresiv· n den isxy·oyn ple·on oi nomouetike·w prouesmi·ew poy kauori·zontai ba·sei tvn a·rurvn 7 kai 27 thw odhgi·aw 97/67/EK• toni·zei o·ti oi ek me·royw toy Koinoboyli·oy ajiologh·seiw sxetika· me thn eleyue·rvsh tvn 2. taxydromikv· n yphresiv· n den ua basisuoy·n apokleistika· stiw mele·tew skopimo·thtaw thw Epitroph·w alla· kai stiw diaboyley·seiw toy Koinoboyli·oy me toyw pare·xontew oikoymenikh· yphresi·a sta kra·th me·lh o·tan aytoi· gi·noyn gnvstoi·• zhtei· apo· thn Epitroph· na diabiba·sei sto Koinoboy·lio tiw en lo·gv mele·tew kauv· w kai opoiadh·pote 3. a·llh plhrofori·a poy uevrei·tai anagkai·a• ypogrammi·zei o·ti opoiesdh·pote peraite·rv ajiologh·seiw ua lamba· noyn ypo·ch th makropro·uesmh 4. oikonomikh· kai dhmosionomikh· isorropi·a tvn parexo·ntvn oikoymenikh· yphresi·a kauv· w kai tiw syne·peiew sthn apasxo·lhsh ento·w tvn eyrvpai¤kv· n taxydromikv· n fore·vn• anaue·tei ston Pro·edro· toy na diabiba· sei to paro·n ch·fisma sto Symboy·lio, thn Epitroph·, thn 5. Oikonomikh· kai Koinvnikh· Epitroph·, thn Epitroph· tvn Perifereiv· n kai tiw kybernh·seiw kai ta koinoboy·lia tvn kratv· n melv· n. (1) EE L 15 thw 21. 1. 1998, sel. 14


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 87/1999 af 14. januar 1999 om ændring af forordning (EØF) nr. 1722/93 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 og (EØF) nr. 1418/76 for så vidt angår ordningerne med produktionsrestitutioner for korn og ris

text: L 9/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 87/1999 af 14. januar 1999 om ændring af forordning (EØF) nr. 1722/93 om gennemførelsesbestemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 og (EØF) nr. 1418/76 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ordningerne med produktionsrestitutioner for korn og ris KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 7, stk. 3, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (4), særlig artikel 7, og ud fra følgende betragtninger: Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1011/98 (6), fastsætter i henholdsvis bilag I og II de produkter, hvortil der anvendes stivelse, som nyder godt af eksportrestitutioner, og basisstivelse eller produkter afledt af den stivelse, der kan anvendes; visse KN-koder, inklusive varebeskrivelsen i disse bilag svarer ikke længere til bestemmelserne i bilag I til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles told- tarif (7), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2261/98 (8); bilagene til ændres i overensstemmelse med det ovenfor anførte; forordning (EØF) nr. 1722/93 bør derfor de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilag I og II til forordning (EØF) nr. 1722/93 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. januar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (4) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (5) EFT L 159 af 1. 7. 1993, s. 112. (6) EFT L 145 af 15. 5. 1998, s. 11. (7) EFT L 256 af 7. 9. 1987, s. 1. (8) EFT L 292 af 30. 10. 1998, s. 1. 15. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 9/9 BILAG »BILAG I Produkter, hvortil der anvendes stivelse og/eller produkter henhørende under følgende koder og kapitler i den kombinerede nomenklatur KN-kode ex 1302 Varebeskrivelse Plantesafter og planteekstrakter; pectinstoffer, pectinater og pektater; agar-agar og andre planteslimer og gelate- ringsmidler, ogs(cid:134) modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer: – Planteslimer og gelateringsmidler, ogs(cid:134) modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer: ex 1302 32 90 – – – Planteslimer udvundet af guarfrø ex 1302 39 00 – – Andre varer: – Carragenan ex 1404 Vegetabilske produkter, ikke andetsteds tariferet: 1404 20 00 – Bomuldslinters ex 1702 Andet sukker, herunder kemisk ren lactose, maltose, glucose og fructose, i fast form; sirup og andre sukkeropløs- ninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; kunsthonning, ogs(cid:134) blandet med naturlig honning; karamel: 1702 50 00 – Kemisk ren fructose ex 1702 90 – Andre varer, herunder invertsukker: 1702 90 10 – – Kemisk ren maltose ex kapitel 29 Organiske kemikalier — undtagen varer henhørende under underposition 2905 43 00 og 2905 44 kapitel 30 Pharmaceutiske produkter 3402 Organiske overfladeaktive stoffer (undtagen sæbe); overfladeaktive præparater, tilberedte vaskemidler (herunder hjælpepræparater til vask) og tilberedte rengørings- og rensemidler, ogs(cid:134) med indhold af sæbe, undtagen varer henhørende under pos. 3401 ex kapitel 35 Proteiner; modificeret stivelse; lim og klister; enzymer- undtagen varer henhørende under pos. 3501, 3505 10 10, 3505 10 90 og 3505 20 ex kapitel 38 Diverse kemiske produkter — undtagen varer henhørende under pos. 3809 og 3824 60 kapitel 39 Plast og varer deraf ex kapitel 48 Papir og pap; varer af papirmasse, papir og pap 4801 00 4802 4803 00 4804 4805 4806 Avispapir, i ruller og ark Papir og pap, ikke belagt, af den art der anvendes til skrivning, trykning eller anden grafisk brug, papir og pap til hulkort eller kodeb(cid:134)nd, i ruller og ark, undtagen papir henhørende under pos. 4801 eller 4803; h(cid:134)ndgjort papir og pap Papir, af den art der anvendes til toiletpapir, renseservietter, h(cid:134)ndklæder og servietter, og lignende papir til husholdnings- eller toiletbrug, samt cellulosevat og cellulosefiberdug, ogs(cid:134) kreppet, plisseret, mønsterpresset, mønsterpræget, perforeret, med farvet eller dekoreret overflade eller med p(cid:134)tryk, i ruller eller ark. Kraftpapir og kraftpap, ikke belagt, i ruller og ark, undtagen varer henhørende under pos. 4802 eller 4803 Andet papir og pap, ikke belagt, i ruller eller ark, ikke yderligere bearbejdet eller behandlet end nævnt i bestemmelse 2 til kapitel 48 i den kombinerede nomenklatur Ægte permanentpapir og -pap, imiteret pergamentpapir, kalkerpapir og pergamyn samt andet glittet gennemsig- tigt eller gennemskinneligt papir, i ruller og ark L 9/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 1999 KN-kode Varebeskrivelse 4807 4808 4809 4810 4811 Papir og pap best(cid:134)ende af sammenklæbede lag af papir eller pap, uden imprægnering eller belægning p(cid:134) overfladen, ogs(cid:134) med indvendig forstærkning, i ruller og ark Bølgepapir og bølgepap, ogs(cid:134) med p(cid:134)klæbede plane flader, samt kreppet, plisseret mønsterpresset, mønster- præget og perforeret papir, i ruller eller ark, undtagen varer henhørende under position 4803 Karbonpapir, selvkopierende papir samt andet kopierings- og overføringspapir (herunder belagt eller impræg- neret papir til stencils eller offsetplader), ogs(cid:134) med p(cid:134)tryk, i ruller eller ark Papir og pap belagt p(cid:134) den ene eller p(cid:134) begge sider med kaolin eller andre uorganiske stoffer, ogs(cid:134) med bindemiddel, uden anden p(cid:134)lægning, ogs(cid:134) med farvet eller dekoreret overflade eller med p(cid:134)tryk, i ruller og ark Papir, pap, cellulosevat og cellulosefiberdug, overtrukket, imprægneret, belagt, farvet eller dekoreret p(cid:134) overfladen eller med p(cid:134)tryk, i ruller eller ark, undtagen varer henhørende under position 4803, 4809 og 4810 4812 00 00 Filtrerblokke og filtrerplader af papirmasse ex 4813 ex 4813 90 ex 4814 4814 10 00 4814 20 00 Cigaretpapir, ogs(cid:134) tilsk(cid:134)ret, i hæfter eller i form af hylstre: – I andre tilfælde Tapet og lignende vægbeklædning; gennemskinneligt vinduespapir: – »Ingrain-papir« – Tapet og lignende vægbeklædning best(cid:134)ende af papir, der p(cid:134) overfladen er overtrukket eller belagt med et lag plast, der er kornet, mønsterpresset, mønsterpræget, farvet, mønstertrykt eller p(cid:134) anden m(cid:134)de dekoreret 4814 90 – Andre varer ex 4816 Karbonpapir, selvkopierende papir samt andet kopierings- og overføringspapir (undtagen varer henhørende under position 4809), stencils og offsetplader af papir, ogs(cid:134) i æsker: 4816 10 00 4816 90 00 kapitel 52 – Karbonpapir og lignende kopieringspapir – Andre varer Bomuld ex 5801 Vævet fløjls-, plys- og chenillestof (bortset fra varer henhørende under position 5806): – Af bomuld: 5801 21 00 – – Uopsk(cid:134)ret skudfløjl og skudplys ex 5802 H(cid:134)ndklædefrott(cid:130)stof og lignende vævet frott(cid:130)stof, bortset fra b(cid:134)nd henhørende under position nr. 5806; tuftet tekstilstof, bortset fra varer henhørende under position 5703: – H(cid:134)ndklædefrott(cid:130)stof og lignende vævet frott(cid:130)stof af bomuld: 5802 11 00 5802 19 00 – – Ubleget – – I andre tilfælde ex 5803 Drejervævet stof, bortset fra b(cid:134)nd henhørende under position 5806: 5803 10 00 – Af bomuld 15. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 9/11 BILAG II KN-kode Varebeskrivelse A. BASISSTIVELSE (1) (4) Mængde stivelse, der medg(cid:134)r til fremstilling af 1 ton Koefficient ex 1108 Stivelse; inulin – Stivelse: 1108 11 00 – – Hvedestivelse 1108 12 00 – – Majsstivelse 1108 13 00 – – Kartoffelstivelse ex 1108 19 – – Anden stivelse: 1108 19 10 – – – Risstivelse ex 1108 19 90 – – – Anden stivelse: byg- og havrestivelse B. FØLGENDE AFLEDTE PRODUKTER, N(cid:143)R DE ER BASERET P(cid:143) DE OVENFOR NÆVNTE 1702 Andet sukker, herunder kemisk ren lactose, maltose, glucose og fructose, i fast form; sirup og andre sukkeropløsninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farve- stoffer; kunsthonning, ogs(cid:134) blandet med naturlig honning; karamel: ex 1702 30 – Glucose og glucosesirup, uden indhold af fructose eller med et fructoseindhold i tør tilstand p(cid:134) under 20 vægtprocent: – – Andre varer: – – – Med et glucoseindhold i tør tilstand p(cid:134) 99 vægtprocent og derover: 1702 30 51 – – – – I form af hvidt krystallinsk pulver, ogs(cid:134) agglomereret 1702 30 59 – – – – I andre tilfælde (2) – – – I andre tilfælde: 1702 30 91 – – – – I form af hvidt krystallinsk pulver, ogs(cid:134) agglomereret 1702 30 99 – – – – I andre tilfælde (2) ex 1702 40 – Glucose og glucosesirup, med et fructoseindhold i tør tilstand p(cid:134) 20 vægtprocent og derover, men under 50 vægtprocent: 1702 40 90 – – Andre varer (2) ex 1702 90 – Andre varer, herunder invertsukker: 1702 90 50 – – Maltodextrin og maltodextrinsirup: – – – I form af hvidt krystallinsk pulver, ogs(cid:134) agglomereret – I andre tilfælde (2) – – Karamel: – – – I andre tilfælde: 1702 90 75 – – – – I form af pulver, ogs(cid:134) agglomereret 1702 90 79 – – – – I andre tilfælde (2): 1,00 1,00 1,00 1,00 1,00 1,304 1,00 1,304 1,00 1,00 1,304 1,00 1,366 0,95 L 9/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 1999 KN-kode Varebeskrivelse ex 2905 Acycliske alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- eller nitrosoderivater deraf: – Andre polyvalente alkoholer: 2905 43 00 – – Mannitol 2905 44 – – D-glucitol (sorbitol): – – – I vandig opløsning: Mængde stivelse, der medg(cid:134)r til fremstilling af 1 ton Koefficient 1,52 2905 44 11 – – – – Med indhold af D-mannitol p(cid:134) 2 vægtprocent og derunder, beregnet p(cid:134) 1,068 grundlag af indholdet af D-glucitol (3) 2905 44 19 – – – – I andre tilfælde (3) – – – I andre tilfælde: 2905 44 91 – – – – Med indhold af D-mannitol p(cid:134) 2 vægtprocent og derunder, beregnet p(cid:134) grundlag af indholdet af D-glucitol 2905 44 99 – – – – I andre tilfælde 3505 Dextrin og anden modificeret stivelse (herunder forklistret og esterificeret stivelse); lim p(cid:134) basis af stivelse, dextrin eller anden modificeret stivelse: ex 3505 10 – Dextrin og anden modificeret stivelse: 3505 10 10 – – Dextrin (5) – – Anden modificeret stivelse: 3505 10 90 – – – Andre varer (5) 3505 20 – Lim (5) ex 3809 Efterbehandlingsmidler, acceleratorer til farvning eller til fiksering af farvestoffer samt andre produkter og præparater (f. eks. tilberedte appretur- og bejdsemidler), af den art der anvendes i tekstil-, papir- eller læderindustrien eller i nærst(cid:134)ende industrier, ikke andetsteds tariferet: 3809 10 – P(cid:134) basis af stivelse eller stivelsesprodukter (5) ex 3824 Tilberedte bindemidler til støbeforme eller støbekerner; produkter og restprodukter fra kemiske og nærst(cid:134)ende industrier (herunder blandinger af naturprodukter), ikke andet- steds tariferet: 3824 60 – Sorbitol, undtagen varer henhørende under position 2905 44: – – I vandig opløsning: 0,944 1,52 1,52 1,14 1,14 1,14 1,14 3824 60 11 – – – Med indhold af D-mannitol p(cid:134) 2 vægtprocent og derunder, beregnet p(cid:134) 1,068 grundlag af indholdet af D-glucitol (3) 3824 60 19 – – – I andre tilfælde (3) – – I andre tilfælde: 3824 60 91 – – – Med indhold af D-mannitol p(cid:134) 2 vægtprocent og derunder, beregnet p(cid:134) grundlag af indholdet af D-glucitol 3824 60 99 – – – I andre tilfælde 0,944 1,52 1,52 15. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 9/13 (1) Den angivne koefficient skal bruges for stivelse med et tørstofindhold p(cid:134) mindst 87 % for majs-, ris-, hvede-, byg- og havrestivelse og 80 % for kartoffelstivelse. Produktionsrestitutionen, der betales for basisstivelse med lavere tørstofindhold end ovenfor nævnt, skal justeres efter følgende formler: 1) Majs-, ris-, hvede-, byg- og havrestivelse: faktisk % tørstof 87 2) Kartoffelstivelse: faktisk % tørstof 80 (cid:253) produktionsrestitutionen (cid:253) produktionsrestitutionen Stivelsens tørstofindhold bestemmes efter metoden i bilag II til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1908/84 (EFT L 178 af 5. 7. 1984, s. 22). Hvis produktionsrestitutionen betales for stivelse henhørende under KN-kode 1108, skal stivelsesrenheden i tørstoffet være mindst 97 %. Ved bestemmelse af stivelsens renhedsgrad anvendes den metode, der er anført i bilag III til nærværende forordning. (2) Produktionsrestitutionen udbetales for produkter henhørende under disse positioner med et tørstofindhold p(cid:134) mindst 78 %. Restitutionen for produkter henhørende under disse positioner med et tørstofindhold p(cid:134) under 78 % skal justeres efter følgende formel: faktisk % tørstof 78 (cid:253) produktionsrestitutionen (3) Produktionsrestitutionen udbetales for D-glucitol (sorbitol) i vandig opløsning med et tørstofindhold p(cid:134) mindst 70 %. Hvis tørstofindholdet er p(cid:134) under 70 %, skal produktionsrestitutionen justeres efter følgende formel: faktisk % tørstof 70 (cid:253) produktionsrestitutionen (4) Fremstillet direkte af majs, hvede, byg, havre, ris eller kartofler, uden at der er anvendt nogen form for biprodukter fra fremstilling af andre landbrugspro- dukter eller -varer. (5) Produktionsrestitutionen ydes for det faktiske tørstofindhold af stivelse eller dekstrin. «


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 92/1999 af 14. januar 1999 om bud for udførsel af havre, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2007/98 omhandlede licitation

text: 15. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 9/19 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 92/1999 af 14. januar 1999 om bud for udførsel af havre, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2007/98 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestem- melser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i senest ændret ved tilfælde af markedsforstyrrelser (3), forordning (EF) nr. 2513/98 (4), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2007/98 af 21. september 1998 om en særlig interventi- onsforanstaltning for korn i Finland og Sverige (5), ændret ved forordning (EF) nr. 2599/98 (6), særlig artikel 8, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over eksportrestitutionen for havre, der er produceret i Finland og Sverige til eksport fra Finland og Sverige til alle tredjelande, blev (cid:134)bnet ved forordning (EF) nr. 2007/98; i artikel 8 i forordning (EF) nr. 1773/97 er det fastsat, at Kommissionen p(cid:134) grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte, at licitationen skal være uden virkning; under henvisning til bl. a. kriterierne i artikel 1 i forord- ning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De bud, der er meddelt fra den 8. indtil den 14. januar 1999 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2007/98 omhandlede licitation over restitutionen ved udførsel af havre, skal være uden virkning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 15. januar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. januar 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. (5) EFT L 258 af 22. 9. 1998, s. 13. (6) EFT L 325 af 3. 12. 1998, s. 10


title: Regolamento (CE) n. 95/1999 della Commissione del 14 gennaio 1999 che fissa la riduzione massima del dazio all'importazione di granturco nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2849/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

text: L 9/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 15. 1. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 95/1999 DELLA COMMISSIONE del 14 gennaio 1999 che fissa la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco nell’am- bito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2849/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 12, paragrafo 1, considerando che una gara per la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco in Spagna (cid:138) stata regolamento (CE) n. 2849/98 della indetta con il Commissione (3); considerando che, conformemente all’articolo 5 del rego- lamento (CE) n. 1839/95 della Commissione (4), modifi- cato dal regolamento (CE) n. 1963/95 (5), la Commissione pu(cid:149), secondo la procedura prevista all’articolo 23 del rego- lamento (CEE) n. 1766/92, decidere la fissazione di una riduzione massima del dazio all’importazione; che per tale fissazione si deve tener conto, in particolare, dei criteri precisati agli articoli 6 e 7 del regolamento (CE) n. 1839/ 95; che (cid:138) dichiarato aggiudicatario ogni concorrente la cui offerta non superi l’importo della riduzione massima del dazio all’importazione; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la riduzione massima del dazio all’impor- tazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dall’8 al 14 gennaio 1999 nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2849/ 98, la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco (cid:138) fissata a 74,87 EUR per tonnellata per un quantitativo massimo globale di 7 350 tonnellate. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 15 gennaio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 14 gennaio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 358 del 31. 12. 1998, pag. 43. (4) GU L 177 del 28. 7. 1995, pag. 4. (5) GU L 189 del 10. 8. 1995, pag. 22


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 95/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 14ης Ιανουαρίου 1999 για καθορισμό της μέγιστης μείωσης των δασμών κατά την εισαγωγή αραβοσίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2849/98

text: L 9/22 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 15. 1. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 95/1999 TGS EPITQOPGS tgr 14gr Iamouaq(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2849/98 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) dgliouqc(cid:148)ar joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epi- tqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 12 paq(cid:145)cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti (cid:146)wei pqojgquwhe(cid:148) diacymisl(cid:149)r cia tg l(cid:146)cistg le(cid:148)ysg tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou stgm Ispam(cid:148)a le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2849/98 tgr Epitqop(cid:147)r (3)· (cid:149)ti, jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95 tgr Epitqop(cid:147)r (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1963/95 (5), g Epitqop(cid:147) d(cid:151)matai, s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 23 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, ma apovas(cid:148)sei tom jahoqisl(cid:149) liar l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147)· (cid:149)ti cia tom jahoqisl(cid:149) aut(cid:149) pq(cid:146)pei juq(cid:148)yr ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg ta jqit(cid:147)qia pou pqobk(cid:146)pomtai sta (cid:145)qhqa 6 jai 7 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95· (cid:149)ti o diacymi- sl(cid:149)r ha jatajuqyhe(cid:148) stour emdiaveqol(cid:146)mour pou sullet(cid:146)- woum, tym opo(cid:148)ym oi pqosvoq(cid:146)r amtapojq(cid:148)momtai sto ep(cid:148)- pedo tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) (cid:147) e(cid:148)mai lijq(cid:149)teqer auto(cid:151) tou epip(cid:146)dou· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym jqitgq(cid:148)ym pou pqobk(cid:146)pomtai amyt(cid:146)qy stg sgleqim(cid:147) jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r tou em k(cid:149)cy sitgqo(cid:151), odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) sto pos(cid:149) pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 1· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Cia tir pqosvoq(cid:146)r pou amajoim(cid:150)momtai sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2849/98 ap(cid:149) tgm 8g (cid:146)yr tir 14 Iamouaq(cid:148)ou 1999, g l(cid:146)cistg le(cid:148)ysg tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou jahoq(cid:148)- fetai se 74,87 EUR am(cid:145) t(cid:149)mo cia l(cid:146)cistg sumokij(cid:147) pos(cid:149)tgta 7 350 t(cid:149)mym. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 15 Iamouaq(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 14 Iamouaq(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 358 tgr 31. 12. 1998, s. 43. (4) EE L 177 tgr 28. 7. 1995, s. 4. (5) EE L 189 tgr 10. 8. 1995, s. 22


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4090/98 van Luciana CASTELLINA Toekomst van de talensecties van de Europese scholen


title: Regionsudvalgets udtalelse om: - »Kommissionens meddelelse om "Tilpasning og fremme af den sociale dialog på fællesskabsplan"«, og - »Udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 70/532/EØF om nedsættelse af et stående udvalg for beskæftigelse inden for De Europæiske Fællesskaber«

eurovoc_concepts:
EU employment policy
cross-border cooperation
enlargement of the Union
social dialogue
social partners
standing committee (EU)

text: C 93/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 4. 1999 Regionsudvalgets udtalelse om: — »Kommissionens meddelelse om “Tilpasning og fremme af den sociale dialog på fællesskabsplan”«, og — »Udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 70/532/EØF om nedsættelse af et stående udvalg for beskæftigelse inden for De Europæiske Fællesskaber« REGIONSUDVALGET har — (1999/C 93/08) under henvisning til Kommissionens meddelelse »Tilpasning og fremme af den sociale dialog på fællesskabsplan« og »Udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 70/532/EØF om nedsættelse af et stående udvalg for beskæftigelse inden for De Europæiske Fællesskaber« (KOM(1998) 322 endelig udg. ), under henvisning til præsidiets beslutning af 13. maj 1998 om at afgive udtalelse herom i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 4, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 5 »Social- og Arbejdsmarkedspolitik, Sundhedsvæsen, Forbrugerbeskyttelse, Forskning, Turisme«, under henvisning til Underudvalg 5’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 343/98 rev. ), som blev vedtaget den 9. november 1998 med Manuel Chaves Gonza´lez som ordfører — på den 27. plenarforsamling den 13. -14. januar 1999 (mødet den 14. januar) vedtaget følgende udtalelse. 1. Generelle bemærkninger Regionsudvalget, at det er nødvendigt at styrke og tilpasse den sociale dialogs aktuelle instrumenter, så de bliver mere effektive, gennemsigtige og repræsentative. 1. 1. I forlængelse af sin konsultationsmeddelelse om udviklingen af den sociale dialog på fællesskabsplan (1) reflekterer Kommissionen i den foreliggende meddelelse over denne dialogs fremtid. Den fremlægger nye forslag til aktioner og initiativer, der har til formål at tilpasse og styrke arbejdsmarkedsparternes deltagelse i ud- formningen af EU’s politikker. 1. 2. Økonomiens globalisering og ØMU-processen bør følges op af et højere beskæftigelsesniveau, Unionens højeste prioritet. I denne forbindelse skal den sociale dialog — som fremhævet på topmødet om beskæftigel- sen den 20. -21. november 1997 — spille en afgørende rolle på nøglepunkter som f. eks. modernisering af arbejdets tilrettelæggelse, foregribelse af strukturæn- dringer, støtte til strukturomlægninger og tilpasning af arbejdsvilkårene med henblik på udvikling af nye arbejdsformer, der på én gang tilgodeser jobskabelse, effektivitet, solidaritet og livskvalitet. 1. 3. Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter har bevist sin effektivitet og skal udbygges for at kunne bidrage til den økonomiske og sociale samhørighed. Udvikling, konkurrenceevne og beskæftigelse er de principper, der skal følges. Med disse mål for øje mener (1) KOM(96) 448 endelig udg. Regionsudvalget støtter Kommissionen, når den 1. 4. i sin meddelelse ønsker at tilpasse og styrke den sociale dialog, gøre den mere fleksibel og øge arbejdsmarkeds- parternes deltagelse i udformning og gennemførelse af EU’s politikker, især de politikker, der omhandler økonomisk vækst og beskæftigelse. 1. 5. Under henvisning til Regionsudvalgets tidligere udtalelser og på baggrund af de lokale myndigheders og regionernes betydning for skabelsen af en væsentlig del af arbejdspladserne i EU og deres erfaringer med øget social dialog, som er kommet til udtryk i de forskellige beskæftigelsespagter, der er udviklet af lokale og regiona- le forvaltninger, og som arbejdsmarkedets parter delta- ger aktivt i, bør Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder inddrages i arbejdet med at implementere de instrumenter, der skal fremme og udbygge den sociale dialog på EU-plan. 1. 6. Da de små og mellemstore virksomheder spiller en afgørende rolle i forbindelse med jobskabelse, bør de efter Regionsudvalgets mening tilknyttes de tiltag, der planlægges med henblik på udbygning af den sociale dialog på EU-plan. 6. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 93/55 2. Fremme af informationsudvekslingen i arbejdsgiverdelegationen i Det Stående Udvalg for Beskæftigelse. 2. 1. Hvis arbejdsmarkedets parter skal kunne deltage effektivt i udformningen og gennemførelsen af EU- politikkerne, må de have adgang til den nødvendige og tilstrækkelige information. Regionsudvalget bakker op om de forskellige mekanismer, Kommissionen har iværk- sat, og bifalder de forslag, den fremlægger i meddelelsen. 2. 2. Regionsudvalget mener desuden, at Kommissio- nens øvrige generaldirektorater, især GD X, bør inddra- ges i højere grad for at sikre, at borgerne i EU får kendskab til den europæiske sociale dialogs instru- menter. 3. Tilpasning af høringsprocedurerne 3. 1. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag vedrørende de eksisterende procedurer for høring af arbejdsmarkedets parter (på tværfagligt plan, sektorplan og i henhold til artikel 3 i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken). 3. 2. Regionsudvalget mener, at denne reform og forenkling af den institutionelle ramme kan bidrage til at skabe mere gennemsigtige procedurer, bedre repræsentation af arbejdsmarkedets parter og en mere effektiv høringsprocedure. 4. Beskæftigelsespartnerskab 4. 1. Regionsudvalget går ind for en reform af Det Stående Udvalg for Beskæftigelse, hvis aktiviteter tiden er løbet fra, og som fungerer utilfredsstillende. 4. 2. Regionsudvalget anmoder desuden Kommissio- nen om at undersøge, hvordan Regionsudvalget kan tilknyttes arbejdet i Det Stående Udvalg for Beskæftigelse på baggrund af den erfaring, kommuner og regioner har med hensyn til beskæftigelse, og den politik, de er ved at udvikle på området. I betragtning af den betydelige beskæftigelse, de regionale og lokale forvaltninger ska- ber, finder Regionsudvalget, at koordineringen af ar- bejdsgiverdelegationen i Det Stående Udvalg for Beskæf- tigelse ikke kun bør forestås af arbejdsgivere fra den private sektor. Regionsudvalget foreslår, at den offentli- ge sektor og den private sektor repræsenteres ligeligt Bruxelles, den 14. januar 1999. 5. Vægt på fælles aktioner og forhandlinger 5. 1. Regionsudvalget finder det rigtigt og nødvendigt at intensivere de fælles aktioner og forhandlingerne mellem arbejdsmarkedets parter, medlemsstaterne og EU-institutionerne med henblik på effektivt at udbygge den sociale dialog for at fremme jobskabelse og tackle de forandringer, som produktionssystemet udsættes for. 5. 2. Regionsudvalget anmoder Kommissionen om at blive inddraget i informations- og høringsproceduren, så det kan give sin mening til kende om spørgsmål af afgørende betydning for kommunernes og regionernes økonomiske og sociale udvikling i Den Europæiske Union. 6. Den sociale dialog og udvidelsen 6. 1. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om gennem konkrete aktioner at fremme udviklingen af strukturer og aktiviteter med henblik på den sociale dialog i ansøgerlandene. Regionsudvalget anmoder Kommissionen om, at 6. 2. der i lyset af planerne om at oprette en Euro- Middelhavssammenslutning og en frihandelszone — der skulle træde i kraft i 2010 — indføres foranstaltninger, der støtter etableringen af strukturer for dialog mellem arbejdsmarkedets parter i de associerede Middelhavs- lande. 7. Grænseoverskridende social dialog 7. 1. EU’s grænseregioner er ved at udbygge deres erfaringer med social dialog. Virksomheder, fagfor- eninger samt regionale og lokale forvaltninger er i færd med at udvikle en række grænseoverskridende aktioner med henblik på at fremme tilpasningen til det indre marked og den økonomiske og sociale udvikling i grænseregionerne. 7. 2. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at støtte disse initiativer og iværksætte nye aktioner, som bidrager til øget dialog mellem arbejdsmarkedets parter hen over grænserne. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget