title: Commission Regulation (EC) No 90/1999 of 14 January 1999 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 15. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 9/17 COMMISSION REGULATION (EC) No 90/1999 of 14 January 1999 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1079/98 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/ 95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), and in particular Article 4 thereof, Whereas an invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of common wheat to all third countries with the exception of certain ACP States was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 1079/98 (5), as amended by Regulation (EC) No 2005/98 (6); Whereas Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any than the tenderer whose bid is equal maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax; to or lower Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 8 to 14 January 1999, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No the maximum refund on exportation of 1079/98, common wheat shall be EUR 28,98 per tonne. Article 2 This Regulation shall enter into force on 15 January 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 14 January 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 154, 28. 5. 1998, p. 24. (6) OJ L 258, 22. 9. 1998, p. 8


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4105/98 do Deputado Ernesto CACCAVALE Förmodad överträdelse av bestämmelserna om fri konkurrens i lagen om reform rörande stiftelser i Italien

eurovoc_concepts:
Italy
bank
competition law
national law
non-profit organisation
restriction on competition
shareholder
shareholding
tax relief
type of business

formats: html pdf print

text: 12. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 325/55 No imediato para 1999, a Comissão não tenciona lançar qualquer iniciativa especial relacionada com uma cidade específica da União. (1999/C 325/068) PERGUNTA ESCRITA E-4094/98 apresentada por Mihail Papayannakis (GUE/NGL) à Comissão Objecto: Trabalhos no delta do Rio Nestos (14 de Janeiro de 1999) Na sequência da minha anterior pergunta sobre a construção e funcionamento de barragens no Rio Nestos (E- -1648/98), queria informar a Comissão que a DEH ( Empresa Pública de Electricidade) interrompeu, no início de Outubro de 1998, o escoamento da água ao nível da barragem de Platanovrissi o que fez com que o rio secasse, matando milhares de peixes, o que tem efeitos ecológicos negativos no Estreito e no Delta do Nestos, protegidos pela legislação nacional, comunitária e internacional. Com esta acção a DEH viola também a Decisão Ministerial conjunta 16492/1996, nos termos da qual a DEH é obrigada a assegurar, mesmo em fase de enchimento das albufeiras, o escoamento de um caudal mínimo de 6m3/s ao longo de todo o rio como condição mínima para a execução da obra. Pergunta-se à Comissão se tem conhecimento destas informações e como tenciona reagir junto das autoridades gregas competentes para que sejam apuradas as responsabilidades respectivas. Na sua resposta (26. 6. 1998) a uma anterior pergunta minha, a Comissão referia que em caso de infracções confirmadas tomará as medidas previstas no Tratado CE (artigo 169o). Será que as acções supracitadas da DEH podem ser consideradas como constituindo uma violação capaz de desencadear o processo de recurso ao Tribunal de Justiça das Comunidades Europeias? Resposta dada pela Comissária Bjerregaard em nome da Comissão (17 de Março de 1999) No seguimento de uma queixa que denunciava as condições da construção de quatro barragens no rio Nestos por parte da DEI (empresa pública de electricidade da Grécia), a Comissão iniciou um processo por infracção contra a Grécia. No quadro da instrução desse processo, as autoridades helénicas enviaram à Comissão em Setembro de 1998 um relatório pormenorizado sobre o avanço dos trabalhos e, principalmente, sobre o lançamento dos novos estudos em conformidade com a decisão ministerial de 19 de Setembro de 1996 relativa à aprovação das condições ambientais desse tipo de obras. A Comissão agradece ao Senhor Deputado as novas informações comunicadas e irá tomar os novos dados em consideração aquando da decisão sobre o seguimento a dar ao processo já iniciado. (1999/C 325/069) PERGUNTA ESCRITA E-4105/98 apresentada por Ernesto Caccavale (UPE) à Comissão (14 de Janeiro de 1999) Objecto: Hipótese de violação das regras da livre concorrência na lei relativa à reforma das fundações bancárias em Itália Foi recentemente aprovado em Itália um projecto de lei sobre a reforma das fundações bancárias. Considerando que esta disposição permite às referidas fundações manter participações em empresas bancárias, o que se traduz na possibilidade de exercer, de facto, um controlo sobre as mesmas. A dupla atribuição às fundações bancárias de objectivos sociais e económicos comporta uma sobreposição incorrecta de finalidades e permite-lhes uma extensão do seu âmbito de intervenção a outras actividades empresariais, mantendo no


title: Resolution on the situation in Sierra Leone

eurovoc_concepts:
Sierra Leone
cease-fire
humanitarian aid
sparkling wine

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4089/98 von Freddy BLAK an die Kommission. Frauen in leitenden Stellungen in der Kommission

eurovoc_concepts:
European Commission
action programme
equal treatment
female work
gender equality
recruitment
ruling class
woman


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF med hensyn til ordningen for fradrag af merværdiafgift (KOM(98)0377 C4-0474/98 98/0209(CNS)) (Høringsprocedure)

eurovoc_concepts:
catalogue
new economic order
nut
simplification of formalities
single market


title: WRITTEN QUESTION No. 4077/98 by Caroline JACKSON Better lawmaking: a shared responsibility

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU publication
European Commission
European Parliament
Official Journal
drafting of EU law
interinstitutional relations (EU)
proposal (EU)

text: C 325/52 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 12. 11. 1999 Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (24 mars 1999) Kommissionen är medveten om ombudsmannens beslut i denna fråga. Ombudsmannens kritiska anmärkningar rör endast i vilken omfattning som kommissionen hade givit giltiga skäl för varför den inte godtog det rättsliga argument som lades fram av de klagande (som huvudsakligen handlade om huruvida Spanien kunde lita på det förfarande om utvecklingstillstånd som fastställdes i rådets direktiv 92/43/EEG (1) av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter jämfört med ett tidigare förfarande som fastställdes i rådets direktiv 79/409/EEG (2) av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar). Kommissionen anser emellertid att den information som den tillhandahöll var tillräcklig för att ta upp denna rättsliga fråga, eftersom det logiskt sett kunde härledas från denna information varför det rättsliga argumentet inte godtogs. Kommissionen klargjorde särskilt det datum från och med vilket den ansåg att direktiv 92/43/EEG var tillämpligt och fakta visade att Itoiz-projektet skulle utföras efter det datumet. Ombudsmannen ifrågasatte i varje fall inte riktigheten i kommissionens rättsliga ståndpunkt. Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till det faktum att Itoiz-projektet därefter har genomförts anser kommissionen att det inte finns någon anledning att förlänga redogörelsen för ett kommissionsbeslut som härrör från 1994. Den ursprungliga klagande i detta fallet har fullständigt informerats om kommissionens synpunkt i denna fråga. (1) (2) EGT L 206, 22. 7. 1992. EGT L 103, 25. 4. 1979. (1999/C 325/064) SKRIFTLIG FRÅGA E-4077/98 från Caroline Jackson (PPE) till kommissionen (14 januari 1999) Angående: Bättre lagstiftning: delat ansvar Den 2 december meddelade kommissionen att den planerar att dra tillbaka cirka 90 förslag som inte längre är relevanta av olika orsaker, bland annat på grund av subsidiaritetsprincipen. Kan kommissionen ge frågeställaren en lista över de förslag den planerar att dra tillbaka? Kan kommissionen ange när denna lista kommer att bli offentlig och om kommissionen därefter kommer att offentliggöra listan i EGT? Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (10 februari 1999) Den lista som parlamentsledamoten avser överlämnades till parlamentet och rådet den 17 december 1998 (1). Beslutet kommer snart att publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. (1) SEK(98) 2143. (1999/C 325/065) SKRIFTLIG FRÅGA E-4080/98 från Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen Angående: Avfolkade byar i Aragón (Spanien) (14 januari 1999) Aragón är den region i Spanien där avfolkningen varit allvarligast och den har drabbat ungefär 400 byar, mindre bosättningar och lantgårdar. Detta har framför allt skett i Pyrenéerna i Huesca-regionen och i bergstrakterna kring Teruel, vilket är en klar återverkan av den politik för områdesplanering som har bedrivits hittills


title: Kommissionens förordning (EG) nr 88/1999 av den 14 januari 1999 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 9/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 88/1999 av den 14 januari 1999 om fastst(cid:132)llande av exportbidrag f(cid:148)r spannm(cid:134)l och f(cid:148)r mj(cid:148)l och krossgryn av vete eller r(cid:134)g EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 2 i denna, och spannm(cid:134)l (1), senast med beaktande av f(cid:148)ljande: Artikel 13 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 fastst(cid:132)ller att skillnaden mellan de noteringar eller priser som g(cid:132)ller p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden f(cid:148)r de produkter som anges i artikel 1 i den f(cid:148)rordningen och priserna f(cid:148)r dessa produkter inom gemenskapen kan t(cid:132)ckas av ett exportbidrag. Exportbidragen skall fastst(cid:132)llas med h(cid:132)nsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser till r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag f(cid:148)r spannm(cid:134)l och om de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar p(cid:134) marknaden f(cid:148)r spannm(cid:134)l (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2513/98 (4). D(cid:134) exportbidraget f(cid:148)r mj(cid:148)l och krossgryn av vete och r(cid:134)g r(cid:132)knas ut, m(cid:134)ste h(cid:132)nsyn tas till de kvantiteter spannm(cid:134)l som kr(cid:132)vs f(cid:148)r deras tillverkning. Dessa kvantiteter fast- st(cid:132)lls i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. Situationen p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden eller s(cid:132)rskilda behov p(cid:134) vissa marknader kan g(cid:148)ra det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att variera exportbidraget f(cid:148)r vissa produkter med avseende p(cid:134) desti- nation. Bidraget m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas en g(cid:134)ng i m(cid:134)naden. Det kan (cid:132)ndras inom den mellanliggande perioden. Till(cid:132)mpningen av dessa n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser p(cid:134) den nuvarande marknadssituationen f(cid:148)r spannm(cid:134)l, och s(cid:132)rskilt p(cid:134) noteringarna eller priserna f(cid:148)r spannm(cid:134)lsprodukter inom gemenskapen och p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden medf(cid:148)r att exportbidragen b(cid:148)r fastst(cid:132)llas till de belopp som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Exportbidragen f(cid:148)r de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fastst(cid:132)lls i bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 15 januari 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 14 januari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/15 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 14 januari 1999 om fastst(cid:132)llande av exportbidragen f(cid:148)r spannm(cid:134)l och f(cid:148)r mj(cid:148)l och krossgryn av vete eller r(cid:134)g Produktnummer Best(cid:132)mmelseland (1) Bidragsbelopp Produktnummer Best(cid:132)mmelseland (1) Bidragsbelopp (EUR/ton) (EUR/ton) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 19,00 0 64,00 0 — 46,75 0 — — — 40,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 40,00 37,50 34,50 31,75 29,50 — — 82,00 — — 21,00 (2) 18,00 (2) — 21,00 (2) — (1) Best(cid:132)mmelseland identifieras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 01 Alla tredje l(cid:132)nder. 02 Andra tredje l(cid:132)nder. 03 Schweiz, Liechtenstein. (2) Inget exportbidrag beviljas om produkten inneh(cid:134)ller sammanpressat mj(cid:148)l. Obs. Zonerna (cid:132)r de som fastst(cid:132)lls i kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 2145/92 (EGT L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4104/98 van Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ Aantasting van het milieu in Agüera-San Cucao de Llanera, Asturië (Spanje)

eurovoc_concepts:
EC Directive
Principality of Asturias
degradation of the environment
domestic waste
environmental impact
industrial pollution
national implementing measure
public health
waste incineration


title: Règlement (CE) n° 89/1999 de la Commission du 14 janvier 1999 fixant la restitution maximale à l'exportation d'orge dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1078/98

text: L 9/16 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 15. 1. 1999 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 89/1999 DE LA COMMISSION du 14 janvier 1999 fixant la restitution maximale (cid:133) l’exportation d’orge dans le cadre de l’adjudica- tion vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1078/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2513/98 (4), et notamment son article 4, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation d’orge vers tous les pays tiers a (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 1078/98 de la Commis- sion (5); consid(cid:130)rant que l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 pr(cid:130)voit que, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de fixer une restitution maximale (cid:133) l’exportation, en tenant compte des crit(cid:138)res vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/ 95; que, dans ce cas, l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre se situe (cid:133) un niveau (cid:130)gal ou inf(cid:130)rieur (cid:133) la restitution maximale, ainsi qu’(cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre porte sur une taxe (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer la restitution maximale (cid:133) l’exportation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 8 au 14 janvier 1999, dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1078/98, la restitution maximale (cid:133) l’exportation d’orge est fix(cid:130)e (cid:133) 56,77 EUR par tonne. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 15 janvier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 14 janvier 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 154 du 28. 5. 1998, p. 20


title: Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen om det sociale handlingsprogram 1998-2000«

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European social policy
cooperation policy
local authority
regional authority
social change

text: C 93/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 4. 1999 Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen om det sociale handlingspro- gram 1998-2000« REGIONSUDVALGET har — (1999/C 93/09) under henvisning til Kommissionens meddelelse »Det sociale handlingsprogram 1998-2000« (KOM(1998) 259 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. maj 1998 om i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 13. maj 1998 om at henvise udarbejdelsen af udtalelsen til Underudvalg 5 »Social- og Arbejdsmarkedspolitik, Sundhedsvæsen, Forbrugerbe- skyttelse, Forskning, Turisme«, under henvisning til Underudvalg 5’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 277/98 rev. ) vedtaget den 9. november 1998 med Martine Buron som ordfører — på den 27. plenarforsamling den 13. -14. januar 1999 (mødet den 14. januar) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning: Meddelelsens berettigelse 1. 1. En ny fase i socialpolitikken Regionsudvalget anser Kommissionens meddelelse »Det sociale handlingsprogram 1998-2000« for et vigtigt instrument for udviklingen af den sociale model i Europa. 1. 1. 1. Regionsudvalget har tidligere givet udtryk for sine prioriteringer i forbindelse med den sociale model i Europa, særlig i følgende udtalelser: 1. 1. 3. bredere og mere solide retsgrundlag, navnlig takket være indføjelsen af socialpagten og et afsnit om beskæftigelse i Amsterdamtraktaten; 1. 1. 4. en højere prioritering af socialpolitikken blandt Fællesskabets politikker, efter at interaktionen mellem den økonomiske politik og socialpolitikken endelig er blevet anerkendt. Dette kommer i praksis til udtryk i de fælles rådsmøder for økonomi- og socialministrene. Den årligt tilbagevendende vedtagelse af retningslinjer for beskæftigelsen suppleret med gennemgangen af de natio- nale beskæftigelsesplaner, indvarsler en fremgangsmåde, som ligner den multilaterale overvågning, man kender fra det økonomiske område. — 11. juni 1997 »Rapport fra vismandsudvalget: bidrag til Europa baseret på borgerlige og sociale rettig- heder«, et nyt lovgivningsfremstød via overenskomster 1. 1. 5. mellem arbejdsmarkedets parter, som har ført til vedta- gelsen af mange vigtige direktiver. — 20. september 1995 »Socialt handlingsprogram på mellemlangt sigt — 1995-1997«, — 16. november 1994 »Europæiske social- og arbejds- markedspolitik — en vej frem for Unionen«. 1. 2. Den sociale model i Europa: udfordringer og presserende spørgsmål Det sociale handlingsprogram 1998-2000 har særlig stor betydning, eftersom det indvarsler en ny fase i EU’s socialpolitik, som er kendetegnet af: Den nye fase er så meget desto mere påkrævet nu, hvor den europæiske socialmodel står over for adskillige udfordringer, hvilket Kommissionen med rette under- streger i sin meddelelse: 1. 1. 2. hensyn til: en helhedsopfattelse, der på én gang tager — en alt for stor arbejdsløshed, — beskæftigelsen, — kampen mod social udstødelse og for lige muligheder, — viljen til at bevare og udvikle en effektiv model for social beskyttelse. — behovet for meget snart at finde nye måder at tilrettelægge arbejdet og indførelsen af informations- samfundet, — den sociale udstødelses stadig større udbredelse, selv om EU er et overvejende rigt samfund sammenlignet med resten af verden, 6. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 93/57 — befolkningens stadig højere aldersgennemsnit, — en udvikling, der går i retning af mere demokrati og reel dialog mellem borgerne. 1. 3. Desuden bliver det i dag i højere og højere grad klart, at der er et modsætningsforhold mellem økonomiens konkurrenceevne og den sociale model i Europa. Det drejer sig om områder som de budgetmæssi- ge begrænsninger og fordelingen af ressourcerne (pensio- ner, overførselsindkomster), lønomkostninger og mind- stelønnen, fleksibilitet og social sikring etc. For at disse forhold ikke skal udvikle sig til uløselige problemer, bør man videreudvikle den sociale model i Europa. Denne udvikling er presserende, fordi forskellige former for social udstødelse i byerne tager til i omfang, og det skaber ofte racisme og modsætningsforhold mellem forskellige samfundsgrupper, antallet af udstødte fra arbejdsmarkedet vokser og endelig er systemerne til tilvejebringelse af sociale ydelser og pensioner på randen af et sammenbrud. Denne udvikling bliver vanskelig, særligt på grund af de budgetmæssige begrænsninger, som gælder for alle de offentlige myndigheder i Europa (nationale, regionale og lokale), men alle er enige om, at den er nødvendig. 1. 4. Regionsudvalget er overbevist om, at den sociale model i Europa bør tage højde for disse ændringer og foregribe dem. I den sammenhæng er det helt nødvendigt at behandle problemerne på europæisk plan for at garantere minimumsnormer på det sociale område og dermed den sociale samhørighed i EU — hvilket i øvrigt er en forudsætning for dynamik på det økonomiske område. regionale myndigheder, især de mindre, har nemlig endnu en gang bevist, at de ikke alene har god føling med, hvilke behov der er ved at melde sig i deres område, men også med, hvilke midler og sociale indgreb der skal til for at dække disse behov bedst. Dette forudsætter et bedre kendskab til de lokale og regionale forvaltningers kompetencer og interventionsmetoder (gennem de dertil egnede statistiske værktøjer) inden for de enkelte ak- tionsområder i meddelelsen set i forhold til de admi- nistrative niveauer i EU. Regionsudvalget understreger i øvrigt, at de 1. 6. lokale og regionale myndigheders tiltag til fordel for beskæftigelsen og deres kamp mod social udelukkelse bør sikres den nødvendige økonomiske støtte fra de nationale myndigheder og gennem EU’s politikker. Mere konkret indeholder Kommissionens meddelelse følgende bemærkninger: 2. Grundlaget for fornyelsen Kommissionen betoner med rette, at EU’s socialpolitik i dag hviler på et mere solidt fundament og på et sæt værktøjer, der muliggør fornyelse: et bredere retsgrund- lag i traktaterne, nye lovbestemmelser, en uddybning af den sociale dialog og en mere omfattende debat om socialpolitikken. Fornyelsen af socialpolitikken bør således foregå både på det helt grundlæggende plan i EU’s arbejde og gennem konkrete aktioner, der nøje tilpasses den overordnede sammenhæng. 1. 5. De lokale og regionale myndigheders rolle i foran- dringsprocessen 2. 1. De opnåede resultater: ratificering af Amsterdam- traktaten De offentlige myndigheder på alle niveauer (EU, med- lemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder) berøres af disse spørgsmål, og Europa-Kommissionen spiller en afgørende rolle for koordineringen og som initiativtager. Selv om medlemsstaterne har ansvaret for socialpolitikken i de forskellige lande, spiller de lokale og regionale myndigheder en central rolle i de forandringer, som foregår. Faktisk opstår disse ændringer på lokalt niveau og viser sig i lokalområderne, og de lokale og regionale myndigheder har måttet påtage sig et ansvar og tage højde for konsekvenserne. På trods af manglen på økonomiske midler til at klare de nye opgaver har de lokale myndigheder vist deres evne til at omstille sig: de stimulerer den økonomiske udvikling for at fremme beskæftigelsen, og de sikrer den sociale integration ved at modernisere deres ydelser for at bevare samhørigheden i lokalområderne. Dette er en dagligdags illustration af subsidiaritetsprincippet. I henhold til dette princip bør de lokale og regionale myndigheder inddrages i udarbej- delsen af en europæisk socialpolitik og yde deres bidrag i bestræbelserne på at finde løsninger på de problemer, som de til hverdag er konfronteret med. De lokale og Det første fremskridt er Amsterdam-traktaten. Regions- udvalget minder om, at det på en række områder er nødvendigt — sådan som det er sket med beskæftigelses- politikken — at gennemføre aktioner allerede på nuvæ- rende tidspunkt og således foregribe medlemstaternes ratificering af traktaten. F. eks. skal der i henhold til artikel 95 i Amsterdam-traktaten og den hertil knyttede erklæring under hensyntagen til medlemsstaternes kom- petence foreslås foranstaltninger til forbedring af de handicappedes situation. 2. 2. Fortsættelse af lovgivningsarbejdet Det andet resultat er en række direktiver, som Kommis- sionen har vedtaget på områderne sundhed og sikkerhed, arbejdsvilkår og lige muligheder. De nyeste direktiver om samarbejdsudvalg, forældreorlov og atypisk arbejde viser, at Kommissionens, Rådets og Parlamentets bestræ- belser på lovgivningsområdet er nødvendige for at styrke det fundament, som minimumsnormerne på det sociale C 93/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 4. 1999 område udgør, hvilket Kommissionen med rette under- streger. Regionsudvalget anser det især for vigtigt, at Kommissionen gennemfører de foranstaltninger, som er omtalt i bilag 2 til meddelelsen. Disse bestræbelser bør i øvrigt først og fremmest videreføres inden for rammerne af den europæiske sociale dialog. — garanter for offentlige tjenesteydelser på lokalt og regionalt niveau. De lokale og regionale myndigheder er parate til at påtage sig dette ansvar, forudsat at de har de nødvendige økonomiske ressourcer til rådighed. 2. 3. Arbejdsprogrammet Regionsudvalget ser positivt på gennemførelsen af Kom- missionens arbejdsprogram. Det minder om, at disse strategiske initiativer har konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder, og anmoder om at blive hørt vedrørende hele dette program. 2. 4. Debatten om socialpolitikken Regionsudvalget støtter tankerne om, at den europæiske socialpolitik bør tage højde for emner som de demografi- ske tendenser, den sociale beskyttelse og bekæmpelsen af racismen. Det er strengt nødvendigt, at socialpolitikken behandles i et overordnet perspektiv og at den integreres med EU’s samlede politikker. Denne integration bør ikke begrænses til emner som lige muligheder, men skal systematisk tage højde for alle sociale aspekter af EU’s politikker. 3. At tage udfordringerne op fra en verden under forandring Disse ændringer, der for en stor dels vedkommende har tilknytning til udviklingen på arbejdsmarkedet, har ofte meget alvorlige konsekvenser for de lokale myndigheder, der står over for meget store problemer (virksomheds- lukninger, problemer på arbejdsmarkedet, udstødelse). Der bør hele tiden eksperimenteres med nye løsninger for at forbedre situationen. Selv om medlemsstaterne har kompetencen vedrørende mange aspekter af social- politikken, spiller de lokale og regionale myndigheder en stadig større rolle i egenskab af: — arbejdsgivere, — ansvarlige for at forebygge social udstødelse, — igangsættere af økonomisk aktivitet i de pågældende områder, 3. 1. Socialpolitikkens spillerum: det lokale niveaus særlige rolle: at tilvejebringe sociale ydelser Arbejdsløsheden er den vigtigste udfordring, og beskæf- tigelsesgraden er for lav — ofte af flere forskellige årsager, hvoriblandt manglende kvalifikationer er særlig foruroligende. Desuden medfører arbejdsløshed eller manglende adgang til arbejdsmarkedet udstødelse og fattigdom, hvilket gør det nødvendigt at tilpasse uddan- nelsestilbudene. Selv om de lokale og regionale myn- digheder kun har en meget begrænset handlefrihed i forbindelse med den økonomiske politik, spiller de dog en rolle ved at tilvejebringe gunstige vilkår for virksomhederne, samt for den almene og faglige uddan- nelse af mænd og kvinder, og de skal sikre, at borgerne har adgang til sociale ydelser (sociale ydelser, boliger, ydelser på sundhedsområdet, social integration og demo- kratisk deltagelse). For at gøre dette bør de modernisere forvaltningen. 3. 2. Arbejdslivet og arbejdets tilrettelæggelse foran- drer sig: svaret på disse forandringer kan være fleksibili- tet og tilpasning, men dette skal ske gennem forhandling- er, og der skal tages højde for den sociale sikkerhed. 3. 3. Den sociale udstødelse fortsætter på trods af medlemsstaternes politikker for at imødegå den, og det bringer den sociale model i Europa i fare. På lokalt og regionalt niveau eksperimenterer man med nye metoder til at bekæmpe udstødelsen, og disse erfaringer bør give næring til overvejelser på nationalt og europæisk niveau angående fornyelsen af socialpolitikken. 3. 4. Regionsudvalget understreger betydningen af at danne sig et overblik over de lokale og regionale myndigheders beføjelser samt over, hvilke typer aktioner disse gennemfører på de nævnte områder og opfordrer medlemsstaterne og Rådet til at sørge for, at de inddrages i fuldt omfang i de relevante politikker. Dette er ikke mindst nødvendigt, for at EU kan tage fuldt hensyn til de aktioner, som iværksættes af de lokale og regionale myndigheder på det sociale område, navnlig i forbindelse med den kommende strukturfondsreform. — ansvarlige for tilvejebringelsen af sociale ydelser, — ansvarlige for sundhedsområdet og sikkerheden, — ansvarlige for borgernes demokratiske deltagelse, 3. 5. Angående konkurrencepolitikken opfordrer Re- gionsudvalget Kommissionen til at være opmærksom på, at der ikke må være nogen modsætning mellem konkurrencepolitikken (overvågning af tildelingen af regionalhjælp eller statsstøtte) og udvikling af beskæfti- gelsen i regionerne. 6. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 93/59 3. 6. Nødvendigheden af statistik og indikatorer De lokale og regionale myndigheder er på grund af deres beføjelser og deres kendskab til de lokale forhold ansvarlige for en lang række aspekter af socialpolitikken, men de mangler indikatorer og statistiske oplysninger for at vurdere, hvordan de sociale og demografiske forhold udvikler sig i de pågældende områder, og de skal også evaluere virkningen af deres aktioner. Dertil kommer, at EU-institutionerne har behov for indikatorer på lokalt niveau for at evaluere samhørighedspolitikken, bypolitikkerne og strukturfondenes virkning, og det kan også være et positivt bidrag til arbejdet med det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (EFFU). I den forbindelse skal omkostningerne stå i et rimeligt forhold til programmet. Man bør tilstræbe integration i eksisterende statistikaktiviteter i EU. Regionsudvalget anmoder om, at udarbejdelsen af disse indikatorer skal foregå på lokalt eller regionalt niveau (niveau II eller III i NUTS-nomenklaturen). forebygge virkningerne af forskellene med hensyn til lønomkostninger, socialbeskyttelse og arbejdsvilkår. Det er ikke realistisk at forestille sig en brat omstilling for disse lande, og det er således af afgørende betydning, at man allerede på nuværende tidspunkt hjælper dem med at forberede de nødvendige tilpasninger for at bevare den sociale samhørighed i fremtidens Europa. 3. 10. De kommende medlemsstater og Regionsud- valget Regionsudvalget mener, at de lokale og regionale myn- digheder, selv om de ikke på nuværende tidspunkt spiller en stor rolle i disse lande, kommer til at få afgørende betydning for denne proces, fordi de er så tæt på borgerne. Regionsudvalget opfordrer EU til at give de lokale og regionale myndigheder i de kommende medlemsstater observatørstatus i Regionsudvalget for at give dem mulighed for at deltage aktivt i EU’s udvidelse. 3. 7. På EU-niveau: integrationen mellem det økonomi- ske og det sociale område 3. 11. Udveksling af erfaringer Europa er med den monetære union ved at færdiggøre det indre marked. Selv om økonomien spiller en afgørende rolle, bør det sociale område under ingen omstændighed- er udelades, og man skal tage højde for samspillet mellem økonomien og det sociale område. Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder bør være opmærksomme på denne gensidige afhængig- hed, og de skal fortsætte diskussionerne og udvekslingen af synspunkter for at sikre en koordinering mellem den økonomiske politik og socialpolitikken på alle niveauer. 3. 8. Demografiske data Kommissionen understreger med rette betydningen af dette problem. Den demografiske udvikling har på nuværende tidspunkt — og den udvikling vil fortsætte — større og større indvirkning på arbejdsmarkedet og det sociale beskyttelsessystem, men også på boligsektoren, sundhedssektoren og de offentlige tjenesteydelser. Disse områder falder ind under de lokale og regionale myndig- heders beføjelser, og hvis det medfører øgede investerin- ger, kan det ligeledes styrke beskæftigelsen. Regionsudvalget ønsker desuden, at man skal fremme udvekslingen af erfaringer om særlige emner med de lokale myndigheder i de kommende medlemsstater. Regionsudvalget anmoder om, at man foreslår disse, at PHARE-programmet tages op til revision med henblik på at tilføje en ny socialpolitisk del. 4. De næste faser: forandring på dagsordenen Regionsudvalget støtter Kommissionens målsætning om, at fremskridt på det sociale område bør ske parallelt med fremskridt på det økonomiske område. Levestandarden er vigtig, men man bør også tænke på livskvaliteten, lige muligheder og den sociale samhørig- hed. Selv om beskæftigelsen spiller en afgørende rolle, kan den ikke alene sikre et samfund, hvor alle deltager. Dertil kommer, at integration, helbredet og livskvaliteten (boligforhold, transportforhold og uddannelsesmu- ligheder) fremmer beskæftigelsesmulighederne. På disse områder spiller de lokale og regionale myndigheder en afgørende rolle. 4. 1. Instrumenterne: partnerskab 3. 9. Udvidelsen Det lokale niveau er det naturlige område for part- nerskaber, hvor de skal struktureres: Fornyelsen af den sociale model i Europa bør tage højde for EU’s udvidelse. Overtagelsen af EU’s gældende regelsæt er en uomgængelig forudsætning for nye landes medlemskab af EU. De økonomiske, sociale og demogra- fiske strukturer i de kommende medlemsstater er temme- lig forskellige fra strukturerne i de nuværende medlems- stater. Deres medlemskab af EU skal forberedes for at Kommissionen understreger, at partnerskabet er et vigtigt instrument for fornyelsen af den europæiske socialpolitik. Regionsudvalget støtter dette synspunkt. Kommissionen ønsker, at partnerskabet skal gøre det muligt at uddybe diskussionen om socialpolitikken gennem en politisk og social dialog, der inddrager borgerne. Regionsudvalget understreger, at det vigtigste C 93/60 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 4. 1999 sted for en sådan dialog er det lokale og regionale niveau. Det er på det lokale og regionale niveau, at de politiske, økonomiske og sociale aktører kan mødes for at udarbejde fælles strategier og nå til enighed om den politik, man skal føre. i lokalområderne, særlig i forbindelse med beskæftigel- sen. Det er nødvendigt, at de lokale og regionale myndigheders adgang til finansiering bliver klart define- ret, og at de administrative bestemmelser forenkles. Der skal ligeledes tage højde for et nyt element, 4. 2. nemlig den gradvise gennemførelse af unionsborgerskab- et og ønsket om en dialog i civilsamfundet, der supplerer den sociale dialog, som nu indgår i institutionernes arbejde. 4. 3. Det er på det lokale niveau, at dialogen i civilsamfundet, der inddrager borgerne, er mest effektiv, og den skal bygge på fælles mål, som man er enige om. De lokale og regionale myndigheder er med i første række, både når det drejer sig om beskæftigelsespolitik- ken og om skabelsen af et samfund, hvor alle kan deltage. 4. 4. Regionsudvalget ser positivt på, at Kommissio- nen har styrket partnerskabsprincippet i strukturfondene og anmoder om, at dette princip også anvendes i forbindelse med overvejelserne om den europæiske socialpolitik. De lokale og regionale myndigheder bør deltage i udarbejdelsen. Deres erfaringer kan bidrage til gennemførelsen, og evalueringen i forbindelse med et program, som skal koordineres af Kommissionen. 4. 5. Etablering af diskussionsfora Kommissionen har nedsat en række arbejdsgrupper, hvis formål direkte berører de lokale og regionale myndigheder (f. eks. foregribelse af industrielle foran- dringsprocesser). Regionsudvalget påpeger, at det for ofte sker, at de lokale og regionale myndigheder ikke deltager i sådanne fora, og anmoder om, at de i fremtiden bliver repræsenteret i disse grupper og deltager i de diskussioner, som Kommissionen nævner i sin meddelel- se. Navnlig ønsker Regionsudvalget som tidligere at deltage i kommende europæiske fora for socialpolitik, og at disse fora forberedes i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder. De lokale og regionale myndigheder bør ligeledes inddrages i eventuelle drøftel- ser om socialpolitikken, som EU’s kommende for- mandskaber arrangerer. 4. 6. Finansiel støtte: lettere adgang for de lokale myn- digheder Regionsudvalget ser positivt på Kommissionens forslag vedrørende EFS og mål 3. Det minder dog om, at planlægning, gennemførelse og opfølgning af hensyn til de »menneskelige ressourcer« skal foregå så tæt på det lokale niveau som muligt. Regionsudvalget understreger ligeledes, at der er er behov for støtte til pilotprogrammer 4. 7. Planlagte foranstaltninger Beskæftigelse * D e n o v e r o r d n e d e r a m m e : a f d e s e u d a r b e j d e l s e o g n a t i o n a l e b e s k æ f t i g e l s e s p l a n e r l o k a l e m y n d i g h e d e r e v a l u e r i n g I n d d r a g e l - i d e a f Kommissionen understreger, at den konvergens i beskæf- tigelsespolitikken, som EU har fastlagt, er et uundværligt supplement til den økonomiske og monetære konver- gens. Konvergensen skal realiseres gennem medlemssta- ternes nationale beskæftigelsesplaner. Kommissionen understreger i sin meddelelse, at de regionale myndighed- er skal inddrages i dette arbejde. Regionsudvalget insisterer på, at dette sker. Evalueringen af de nationale beskæftigelsesplaner for 1998 viser, at de lokale og regionale myndigheder på trods af deres store betydning for beskæftigelsen kun i de færreste tilfælde er blevet hørt under udarbejdelsen af planerne, og praktisk taget aldrig inddraget i gennemførelsen. 4. 8. Regionsudvalget anmoder Rådet om at blive inddraget i udarbejdelsen af retningslinjer for medlems- staterne på beskæftigelsesområdet og insisterer over for medlemsstaterne på, at de lokale og regionale myndigheder skal inddrages i gennemførelsen af de nationale beskæftigelsesplaner. Lokale beskæftigelses- politikker må integreres i denne foranstaltning, så de ikke får karakter af akutte »udligningsforanstaltninger« — de bør være en del af en global strategi. * A k t i o n e r n e 4. 9. Kommissionen har planer om at lancere en række debatter fra 1998. Regionsudvalget ønsker at deltage i disse debatter, eftersom de angår de lokale og regionale myndigheder. 4. 9. 1. Livskvalitet og beskæftigelse: livskvaliteten bør forbedres gennem målsætningen om at mindske ulighed- er mellem regionerne med henblik på at sikre konvergens mellem EU’s forskellige egne; udveksling af data på lokalt plan skal fremmes: 4. 9. 2. Regionsudvalget understreger behovet for en sådan udveksling af data med henblik på at forbedre praksis og sætte gang i nyskabelsen på arbejdsmarkedet. Dataud- veksling skal ikke kun være forbeholdt det nationale niveau — den skal gøre det muligt at måle virkningen af lokale initiativer og forskelle, der skal udlignes. 6. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 93/61 4. 9. 3. Programmet for udveksling af erfaringer og data bør gennemføres på lokalt og regionalt plan, fordi nyskabelsen ofte finder sted på dette plan. Myndigheder- ne har desuden brug for dataene for at kunne danne sig et indtryk af situationen og udviklingen i deres område. Databasen bør i øvrigt falde i tråd med kriterierne for tildeling af midler fra strukturfondene. 4. 9. 4. Regionsudvalget vil gerne høres vedrørende oprettelsen af en sådan database, som de lokale og regionale myndigheder bør have let adgang til. Sort arbejde: denne form for aktivitet strider 4. 9. 5. imod arbejdstagernes grundlæggende rettigheder, men udgør ikke desto mindre ofte en væsentlig bestanddel af den lokale erhvervsaktivitet i visse lande. De lokale og regionale myndigheder kan i kraft af deres nærhed til borgerne få afgørende betydning ved at identificere sort arbejde og reintegrere de pågældende arbejdstagere, navnlig de mest udsatte af dem, på det officielle arbejdsmarked. Der er ingen tvivl om, at de lokale og regionale myndigheder kan være værdifulde samarbejds- partnere i kampen mod børnearbejde; iværksætterstøtte: Regionsudvalget understre- 4. 9. 6. ger, at de lokale og regionale myndigheder støtter oprettelsen af små og mellemstore virksomheder; 4. 9. 7. modernisering af den offentlige arbejdsformid- ling: undersøgelser af praksis på området viser, at en decentral arbejdsformidling er mest effektiv, fordi den er tættest på de arbejdssøgendes og virksomhedernes behov. De lokale og regionale myndigheder bør inddra- ges i moderniseringsprocessen; 4. 10. modernisering af uddannelses- og efteruddan- nelsesprogrammerne: alt efter deres beføjelser på områ- derne skal de lokale og regionale myndigheder indgå i samarbejdet om de nye fællesskabsprogrammer, ligesom de bør deltage i den indledende planlægning af dem; iværksætterånd, tilpasning og uddannelse: de 4. 10. 1. lokale og regionale myndigheder, der er drivkraften bag den økonomiske udvikling, udvikler allerede tjenester, som skal sikre etableringen af nye virksomheder, der er tilpasset de lokale forhold (erhvervscentre, fælles administrationstjenester osv. ). Endvidere kan de i samar- bejde med virksomhederne pege på, hvilke efteruddan- nelses- og tilpasningsbehov arbejdstagerne har i deres område. Regionsudvalget ser gerne, at strukturfondenes fremtidige mål 3 tilgodeser denne dialog mellem den private sektor og de lokale myndigheder med henblik på en tilpasning af de menneskelige ressourcer; 4. 10. 2. lige muligheder: de lokale og regionale myn- digheder spiller en vigtig rolle på dette felt, idet de kan levere de tjenesteydelser, der gør en ligestilling mulig: modtagefaciliteter for børn og andre personer, der ikke kan klare sig selv, og mobilitetsforanstaltninger for handicappede. De iværksætter støtteforanstaltninger for de mest udsatte befolkningsgrupper (unge, kvinder, langtidsledige m. fl. ). Der bør derfor tages hensyn til de lokale og regionale myndigheders erfaringer ved udarbejdelsen af de europæiske programmer; 4. 10. 3. familielivet: man kan ikke udarbejde beskæfti- gelsesstrategier, der tager hensyn til familielivet og ændringerne i familiestrukturerne, uden et snævert samarbejde med de lokale og regionale myndigheder, der har ansvaret for modtagefaciliteter og pleje, eller uden at tage hensyn til de ældres servicebehov; fri bevægelighed: også på dette punkt er det 4. 10. 4. nødvendigt, at de lokale og regionale myndigheder samarbejder med Kommissionen om gennemførelsen af pilotprojekter, ikke mindst i grænseområderne. 4. 9. 8. lokale udviklingsforanstaltninger: nyskabende, aktivitetsfremmende foranstaltninger er selve grundlaget for jobskabelsen i EU. Nogle af dem henvender sig til andels- og kooperativsektoren, andre intervenerer direkte i handelssektoren. De forskellige former for praksis undersøges af Kommissionens analyse- og pro- gnosegruppe. Regionsudvalget bekræfter sin støtte hertil og opfordrer Kommissionen til at følge dette arbejde, samt sørge for, at flest mulig lokale og regionale myndigheder nås ved resultatformidlingen (dette kan f. eks. ske via Internettet). Regionsudvalget opfordrer ligeledes Kommissionen til at fortsætte støtten til de lokale og regionale beskæftigelsespagter. Det understre- ger på ny, at de lokale og regionale myndigheder bør have de nødvendige ressourcer i form af personale og midler til rådighed til gennemførelsen af sådanne innovative tiltag, samt at knowhow inden for lokaludvi- kling bør kunne få tilstrækkelig støtte fra strukturfon- dene; 4. 11. Et arbejdsmarked i forandring 4. 11. 1. U d v i k l i n g a f d e n s o c i a l e m o d e l Regionsudvalget tilskynder til, at de lokale og regionale myndigheder som det primære forvaltningsniveau for »social kontakt« og demokrati, fremover kommer til at spille en aktiv rolle i den sociale dialog. 4. 11. 2. Eftersom de lokale og regionale myndigheder har en vigtig funktion som arbejdsgivere, giver Regions- udvalget sin støtte til organisationer, der deltager i eller fremmer den sociale dialog på sektorniveau. Regionsud- valget ser gerne, at lokale og regionale myndigheder, C 93/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 4. 1999 der fungerer som arbejdsgivere, i henhold til de relevante bestemmelser i de nationale administrationssystemer kan medvirke i forbindelse med indførelsen af EU- arbejdsmarkedslovgivning. 4. 11. 7. S u n d h e d o g s i k k e r h e d De lokale og regionale myndigheder berøres i dobbelt forstand: 4. 11. 3. D i s t a n c e a r b e j d e — som arbejdsgivere; Distancearbejde kan skabe nye arbejdspladser i områder, der ligger langt væk fra de traditionelle servicecentre. For at sikre en god udvikling inden for distancearbejde anbefaler Regionsudvalget, at der indføres en vedtægt, som kan beskytte distancearbejdere under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende for denne type arbejde i det pågældende område. 4. 11. 4. F o r e g r i b e l s e a f f o r a n d r i n g e r Foregribelse af industrielle forandringer er et kardinal- punkt for de lokale og regionale myndigheder. Det er absolut nødvendigt at gøre sig overvejelser herom for at undgå økonomiske kriser og sociale problemer. Man bør desuden sørge for sammenhæng mellem statsstøtte og strukturfondsstøtte på lokalt og regionalt plan. Regionsudvalget beklager, at det ikke deltager i op- følgningen af arbejdet i gruppen på højt plan om dette emne, og opfordrer til, at de lokale og regionale aspekter tages med i betragtning i det fremtidige arbejde. 4. 11. 5. I n f o r m a t i o n s s a m f u n d e t t j e n e s t e r o g n y e De lokale og regionale myndigheder berøres af informa- tionssamfundet på to leder: dels i deres egen organisation og i de tjenester, de leverer til borgerne — de lokale myndigheder administrerer sektorer, hvor informations- samfundet har stor virkning (sundhed, sikkerhed, trans- port m. m. ) — dels bør de gøre en stor indsats for at tilpasse arbejdskraften og strukturen i deres område med henblik på en bedre udnyttelse af informationstek- nologier. Hertil kommer, at de lokale myndigheder har et ansvar for at sikre, at alle får adgang til informationssamfundet: de bør fungere som bindeled mellem den industrielle udvikling og borgernes behov, så kløften mellem »de indviede« og resten af befolkningen ikke vokser sig større. 4. 11. 6. Regionsudvalget understreger, at de nye tek- nologier vil ændre de demokratiske relationer mellem borgerne og de administrative enheder på lokalt og regionalt plan, samt åbne nye muligheder for deltagelse i den demokratiske beslutningsproces. Regionsudvalget anmoder om, at de lokale og regionale myndigheder får de fornødne ressourcer og eksperter stillet til rådighed såvel gennem særprogrammer som via strukturfondene. — som miljøansvarlige: det er derfor vigtigt, at miljødi- rektiverne koordineres med direktiverne vedrørende sundhed og sikkerhed. 4. 12. Et samfund, der bygger på integration Det er på dette felt — som forudsætter en indsats i nærmiljøet, tættest muligt på borgerne, så man sikrer en individuel opfølgning — at de lokale og regionale myndigheders indgriben er allermest påkrævet. Man kommer, som Kommissionen med rette fremhæver, ikke uden om »offentlige« politikker, hvilket et langt stykke hen ad vejen vil sige politikker, der fastsættes af kommuner, regioner og bystyrer, selv om de hører under de nationale socialsikringsordninger. Socialsikring 4. 13. Sammenligning af praksis I forbindelse med evalueringen af udviklingen hen imod konvergens mellem de sociale sikringsordninger kunne man godt ønske sig en sammenligning af de lokale myndigheders rolle i disse ordninger (finansiering, gennemførelse). 4. 14. Fremme af skift fra lønmodtagerjob til selvstæn- dige erhverv jobskabelsen i Europa, En underudnyttet kilde til sammenlignet med f. eks. USA, er etableringen af nye virksomheder. Her har socialsikringen en hæmmende virkning, fordi den er mere favorabel for lønmodtagerne. De lokale og regionale myndigheder giver støtte til iværksættere, og Regionsudvalget opfordrer til, at iværk- sætterstøtten følges op af overvejelser vedrørende frem- me af skift til selvstændige erhverv både på nationalt niveau og i Kommissionen. Det understreger betydning- en af mikrovirksomhedernes kreative dynamik såvel i ugunstigt stillede landzoner og i problemfyldte bykvarte- rer som for udsatte befolkningsgrupper (kvinder, unge m. m. ). Regionsudvalget foreslår endvidere, at mulighe- derne for støtte til erhvervsdrivende foreninger undersø- ges, og at medlemmerne af sådanne foreninger ikke diskrimineres i forhold til lønmodtagere. 6. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 93/63 4. 15. Demografiske tendenser 4. 21. Folkesundheden I betragtning af den store betydning, som den demografi- ske udvikling og befolkningens bevægelser har for lokalområderne (visse områders evne til at tiltrække ældre) vil Regionsudvalget gerne inddrages i Kommissio- nens eventuelle overvejelser vedrørende dette emne. Kommissionen bør tage hensyn til de lokale og regionale aspekter, når den træffer foranstaltninger. De lokale og regionale myndigheder bør forholde sig til visse demografiske forandringer (f. eks. befolkningens stadig højere gennemsnitsalder), og de bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at imødegå problemer- ne. Også her er adgang til statistiske oplysninger på lokalt og regionalt niveau vigtig. Desuden kan man gennem udveksling af god praksis på europæisk niveau få nyskabende praksis, der også kan anvendes andre steder, frem i lyset. 4. 16. Mobilitet og pension En mobil arbejdstyrke kan afhjælpe den mangel på kvalificeret arbejdskraft, som kendetegner visse beskæf- tigelsesområder. Mobiliteten bør f. eks. fremmes ved at gøre det muligt frit at overføre pensionen internt i EU. På længere sigt vil konvergens mellem medlemsstaternes ar- beskatningsog bejdstagernes mobilitet i positiv retning. socialsikringsordninger påvirke 4. 17. Integrationsmetoder på lokalt plan Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at man bør erstatte passive integrationsforanstaltninger (be- villinger) med aktive (genintegrering på arbejdsmarke- det, social økonomi m. m. ). De lokale og regionale myndigheder eksperimenterer allerede i vidt omfang med foranstaltninger af denne art. 4. 18. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til — som den bebuder i sin meddelelse — at træffe konkrete foranstaltninger til at inddrage de lokale aktører i overvejelser vedrørende initiativer med henblik på forebyggelse af social udstødelse. Regionsudvalget minder om, at social udstødelse forekommer hyppigere i byerne, hvor den udgør en risiko for sikkerheden, samhørigheden og indbyggernes opfattelse af at være medborgere. Det fremhæver de lokale og regionale myndigheders rolle i kampen mod analfabetismen og for integrationen af indvandrere. Regionsudvalget gør opmærksom på, at flygt- 4. 19. ningeproblemet er koncentreret i bestemte lande i Europa, og det støtter Kommissionens planer om at udarbejde et program om dette emne. 4. 20. Lige muligheder 5. Den eksterne dimension 5. 1. Udvekslingen af erfaringer mellem lokale admi- nistrative enheder er af fundamental betydning for fremme af den europæiske sociale model. Indføjelsen af en social klausul i WTO-aftalerne vil desuden være en effektiv tilskyndelse til, at der tages hensyn til de sociale aspekter i international sammenhæng. Kommissionen fremhæver, at Europa godt kan 5. 2. fremme sociale fremskridt i verden, selv om den europæi- ske sociale model ikke kan eksporteres uden videre. De interregionale samarbejdsprogrammer kan anvendes til at befordre sociale fremskridt. Regionsudvalget foreslår, at man integrerer de sociale aspekter i det fremtidige fællesskabsinitiativ, som skal danne ramme for det eksterne, interregionale samarbejde. 6. Konklusioner i Regionsudvalget støtter de mål, som Kommissionen opstiller i sin meddelelse, samt de foranstaltninger, der foreslås med henblik på at forbedre den europæiske sociale model lyset af de økonomiske og sociale forandringer. Regionsudvalget erindrer om, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central rolle i kraft af deres placering tæt på borgerne og deres nyskabende kapacitet. For at de lokale og regionale myndigheder skal kunne levere et fyldestgørende bidrag til overvejelserne vedrørende den europæiske samfundsmodels fremtid, ønsker Regionsudvalget at blive inddraget i EU’s beskæftigelsespolitik, 6. 1. ikke mindst i udarbejdelsen af europæiske retningslinjer for beskæftigelsen i år 2000 og insisterer over for medlemsstaterne på, at de lokale og regionale myn- digheder skal inddrages i gennemførelsen af de nationale beskæftigelsesplaner; Regionsudvalget slår til lyd for lige muligheder og ønsker at bekæmpe forskelsbehandling. De lokale initiativer har stor betydning for den sociale samhørighed på dette felt og for integrationen i området. 6. 2. at blive hørt om oprettelsen af en socialpolitisk database på lokalt og regionalt grundlag, som i kraft af adgangen til statistiske oplysninger skal gøre det muligt C 93/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 4. 1999 at anstille sammenligninger og vurderinger af den sociale samhørighed i Europa; at de lokale og regionale myndigheder i deres 6. 3. egenskab af arbejdsgivere skal deltage i den sociale dialog i Europa; 6. 5. at Kommissionen udarbejder støtteprogrammer for nyskabende pilotprojekter udviklet af de lokale og regionale myndigheder vedrørende beskæftigelse og socialpolitik; 6. 4. at blive hørt vedrørende EU’s socialpolitik; navn- lig vil det gerne deltage i forberedelserne til det næste europæiske forum om socialpolitik, hvor de lokale og regionale myndigheders rolle skal trækkes bedre frem; 6. 6. at de lokale og regionale myndigheder i EU’s kommende medlemslande inddrages i Fællesskabets socialpolitik, navnlig i beskæftigelsespolitikken, og kan deltage i Regionsudvalgets arbejde. Bruxelles, den 14. januar 1999. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget Regionsudvalgets udtalelse om: — »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93«, og — »Regionalt og lokalt råderum inden for den økonomiske politik og EU-statsstøttekon- trollen« REGIONSUDVALGET har — (1999/C 93/10) under henvisning til Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (KOM(1998) 73 endelig udg. — 98/0060 CNS) (1), under henvisning til præsidiets beslutning af 13. maj 1998 om at afgive udtalelse herom i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 4, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 6 »Beskæftigelse, Økonomisk Politik, Det Indre Marked, Industri, SMV«, under henvisning til Underudvalg 6’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 284/98 rev. 2), som blev vedtaget den 30. november 1998 med Edmund Stoiber og Pedro Sanz Alonso som ordførere, under henvisning til sin udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om regionalpolitikken og konkurrencepolitikken: Styrkelse af koncentrationen og samhørigheden« (CdR 236/98 fin) (2), hvor det gør opmærksom på det problematiske forhold mellem regionalpolitik og konkurrencepolitik, og ud fra følgende betragtninger: regional økonomisk politik hører til regionernes og kommunernes kerneopgaver; konkurrencepolitik og fair konkurrence giver alle lige vilkår og bedre muligheder; samtidig indsnævrer den ifølge sin natur de nationale og decentrale niveauers økonomiske råderum — på den 27. plenarforsamling den 13. -14. januar 1999 (mødet den 14. januar) vedtaget følgende udtalelse. (1) EFT C 116 af 16. 4. 1998, s. 13. (2) EFT C 51 af 22. 2. 1999, s. 16


title: Kommissionens förordning (EG) nr 95/1999 av den 14 januari 1999 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2849/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

text: L 9/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 95/1999 av den 14 januari 1999 om fastst(cid:132)llande av den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r majs inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2849/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING ligger p(cid:134) samma niv(cid:134) som den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar eller p(cid:134) en l(cid:132)gre niv(cid:134). med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2) s(cid:132)rskilt artikel 12. 1 i denna, och spannm(cid:134)l (1), senast Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)lsslag medf(cid:148)r att den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. med beaktande av f(cid:148)ljande: H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. En anbudsinfordran om den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar inletts genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2849/98 (3). f(cid:148)r majs till Spanien har I enlighet med artikel 5 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95 (4), (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1963/95 (5), kan kommissionen, enligt f(cid:148)rfarandet som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, besluta att fastst(cid:132)lla den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av import- tullar. Vid fastst(cid:132)llande av denna m(cid:134)ste s(cid:132)rskild h(cid:132)nsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 8 till och med den 14 januari 1999 inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2849/98, (cid:132)r den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r majs fastst(cid:132)lld till 74,87 EUR per ton f(cid:148)r en maximal m(cid:132)ngd av totalt 7 350 ton. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 15 januari 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 14 januari 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 358, 31. 12. 1998, s. 43. (4) EGT L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (5) EGT L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: Verordening (EG) nr. 92/1999 van de Commissie van 14 januari 1999 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2007/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: 15. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 9/19 VERORDENING (EG) Nr. 92/1999 VAN DE COMMISSIE van 14 januari 1999 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2007/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassings- bepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bij verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), Gelet op Verordening (EG) nr. 2007/98 van de Commissie van 21 september 1998 betreffende een bijzondere inter- ventiemaatregel voor granen in Finland en Zweden (5), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2599/98 (6), en met name op artikel 8, Overwegende dat een openbare inschrijving voor de vast- stelling van de restitutie bij uitvoer uit Finland en Zweden van in die landen geproduceerde haver naar alle derde landen is opengesteld bij Verordening (EG) nr. 2007/98; Overwegende dat in artikel 8 van Verordening (EG) nr. 2007/98 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meegedeelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 op grond van de meegedeelde offertes kan besluiten niet tot toewijzing over te gaan; Overwegende dat het, met name rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 genoemde criteria, niet wenselijk is een maximumresti- tutie vast te stellen; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Er wordt geen gevolg gegeven aan de offertes die in de periode van 8 tot en met 14 januari 1999 zijn meegedeeld in het kader van de in Verordening (EG) nr. 2007/98 bedoelde inschrijving voor de restitutie bij uitvoer van haver. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 15 januari 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 14 januari 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 258 van 22. 9. 1998, blz. 13. (6) PB L 325 van 3. 12. 1998, blz. 10


title: WRITTEN QUESTION No. 4076/98 by Nana MOUSKOURI , Konstantinos HATZIDAKIS Funding of extra tuition programmes from appropriations for education under the Community Support Framework for Greece

eurovoc_concepts:
Community support framework
European Social Fund
Greece
backwardness at school
co-financing
educational reform
organisation of teaching
secondary education
teacher training
teaching curriculum

text: C 320/114 Official Journal of the European Communities EN 6. 11. 1999 (1999/C 320/151) WRITTEN QUESTION E-4076/98 by Nana Mouskouri (PPE) and Konstantinos Hatzidakis (PPE) to the Commission (14 January 1999) Subject: Funding of extra tuition programmes from appropriations for education under the Community Support Framework for Greece One aspect of the Ministry of Education’s promised reforms in Greece is to set up extra tuition programmes, particularly in the comprehensive secondary school. The aim of these lessons is mainly to help the weakest pupils to adapt to the requirements of the comprehensive system, providing them with additional support during the transitional period. However, the very fact that this will involve a great many lessons, long hours and the same system of teaching gives rise to certain reservations. Will this system not create a second school? How the extra tuition scheme will operate in practice also gives rise to a number of questions. The criteria laid down for selecting the teachers who are to provide such tuition are easily set aside either for objective reasons (e. g. in small towns, particularly in the provinces, there are no teachers with such a level of formal qualifications) or for subjective reasons (certain teachers are simply selected from the staff of each school without making an effort to find others) with the result that in most cases the same people teach in the morning and in the afternoon. It might well be asked, therefore, how those teachers who fail 2 in the Ministry’s own terms 2 in the morning will ultimately succeed in the afternoon and for this purpose receive funding of DRS 25 billion from Community resources. Perhaps certain strictly applied criteria should be laid down aimed at selecting highly qualified teachers who are not yet permanent members of staff, which would also help combat unemployment? Finally, are there any official figures for the number of pupils taking part in the extra tuition programme, which would enable its effectiveness to be assessed? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (24 February 1999) The athorities Greek ministry of Education organises extra tutorial programmes for the support of the students of the integrated lyceum, cornerstone of its recent educational reform. This action has been included in the above operational programme (Education and Initial Training of the Greek Community support framework), and is co-funded by the European social fund (ESF). A pilot phase was implemented during the last months of the school year 1997-1998 and the programme’s monitoring committee decided recently on its extension to the school years 1998-1999 and 1999-2000. The ministry of Education has issued detailed instructions on the organisation and management of the extra tutorial programmes, the subject areas, the hours per subject per week, the methods of teaching, the objectives, the selection of students and their number per course as well as the qualifications, selection and remuneration of teachers. It has also organised training programmes for the teachers and other staff involved in the implementation. The ministry of Education considers that the above extra tutorial courses are not a repetition of the ordinary teaching, but constitute supplementary training of students on new skills, imposed by the integrated lyceum. According to the Greek authorities, the conclusions from last year’s pilot phase are very encouraging, as regards both the interest and the participation of students and the general organisational issues. The programme’s monitoring committee has agreed that the extra tutorial courses and their effectiveness will be evaluated at the end of the current programming period. The Honourable Member may obtain further details from the Greek ministry of Education


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4076/98 tων βουλετών Nana MOUSKOURI , Konstantinos HATZIDAKIS Χρηματοδότηση προγραμμάτων "πρόσθετης διδακτικής στήριξης" από τα κονδύλια για την παιδεία του Κοινοτικού Πλαισίου Στήριξης για την Ελλάδα

text: C 320/114 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 6. 11. 1999 (1999/C 320/151) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-4076/98 υποβολη΄: Nana Mouskouri (PPE) και Konstantinos Hatzidakis (PPE) προς την Επιτροπη΄ (14 Ιανουαρι΄ου 1999) Θε΄µα: Χρηµατοδο΄τηση προγραµµα΄των «προ΄σθετης διδακτικη΄ς στη΄ριξης» απο΄ τα κονδυ΄λια για την παιδει΄α του Κοινοτικου΄ Πλαισι΄ου Στη΄ριξης για την Ελλα΄δα Η επαγγελλο΄µενη «εκπαιδευτικη΄ µεταρρυ΄θµιση» του Υπουργει΄ου Παιδει΄ας στην Ελλα΄δα περιλαµβα΄νει ανα΄µεσα σε α΄λλα και την καθιε΄ρωση των λεγο΄µενων προγραµµα΄των «προ΄σθετης διδακτικη΄ς στη΄ριξης», ιδι΄ως στα πλαι΄σια του Ενιαι΄ου Λυκει΄ου. Σκοπο΄ς των µαθηµα΄των αυτω΄ν ει΄ναι να βοηθη΄σουν κυρι΄ως τους πιο αδυ΄νατους µαθητε΄ς να προσαρµοστου΄ν στις απαιτη΄σεις του Ενιαι΄ου Λυκει΄ου, παρε΄χοντα΄ς τους στη µεταβατικη΄ αυτη΄ φα΄ση κα΄ποια επιπλε΄ον βοη΄θεια. Επιφυλα΄ξεις ο΄µως προκαλει΄ κατ’ αρχη΄ν το γεγονο΄ς ο΄τι γι΄νονται πολλα΄ µαθη΄µατα, για πολλε΄ς ω΄ρες και µε το ι΄διο συ΄στηµα διδασκαλι΄ας. ∆ηµιουργει΄ται ε΄τσι µη΄πως ε΄να δευ΄τερο σχολει΄ο; Όµως και η εφαρµογη΄ στην πρα΄ξη της προ΄σθετης διδακτικη΄ς στη΄ριξης γεννα΄ει κα΄ποια ερωτηµατικα΄. Τα κριτη΄ρια που ε΄χουν τεθει΄ για την επιλογη΄ των εκπαιδευτικω΄ν που θα διδα΄σκουν αυτα΄ τα µαθη΄µατα ευ΄κολα καταστρατηγου΄ηνται στην πρα΄ξη ει΄τε απο΄ λο΄γους αντικειµενικου΄ς (π. χ. σε µικρε΄ς πο΄λεις ιδι΄ως της επαρχι΄ας δεν υπα΄ρχουν εκπαιδευτικοι΄ µε το΄σο υψηλα΄ τυπικα΄ προσο΄ντα) ει΄τε απο΄ λο΄γους υποκειµενικου΄ς (απλω΄ς επιλε΄γονται κα΄ποιοι απο΄ τους καθηγητε΄ς του κα΄θε σχολει΄ου χωρι΄ς να γι΄νει προσπα΄θεια αναζη΄τησης α΄λλων), µε αποτε΄λεσµα τις περισσο΄τερες φορε΄ς οι ι΄διοι α΄νθρωποι που διδα΄σκουν το πρωι΄ να διδα΄σκουν και το απο΄γευµα. Ευ΄λογα τι΄θεται λοιπο΄ν το ερω΄τηµα πω΄ς αυτο΄ που δεν πετυχαι΄νουν -συ΄µφωνα µε την αντι΄ληψη του ι΄διου του Υπουργει΄ου- το πρωι΄ θα το πετυ΄χουν τελικα΄ το απο΄γευµα, χρηµατοδοτου΄µενοι µα΄λιστα γι’ αυτο΄ µε 25 δισ. δρχ. απο΄ τους κοινοτικου΄ς πο΄ρους. Μη΄πως θα ε΄πρεπε να τεθου΄ν κα΄ποια κριτη΄ρια που θα τηρου΄νται αυστηρα΄ και τα οποι΄α θα αποσκοπου΄ν στην επιλογη΄ διδασκο΄ντων µε υψηλα΄ τυπικα΄ προσο΄ντα που θα ει΄ναι επιπλε΄ον και αδιο΄ριστοι, ε΄τσι ω΄στε εκτο΄ς των α΄λλων να καταπολεµα΄ται και η ανεργι΄α; Υπα΄ρχου τε΄λος επι΄σηµα στοιχει΄α που να αποδεικνυ΄ουν το ποσοστο΄ συµµετοχη΄ς των µαθητω΄ν στα µαθη΄µατα προ΄σθετης διδακτικη΄ς στη΄ριξης ε΄τσι ω΄στε να µπορει΄ εν τε΄λει να κριθει΄ και η αποτελε- σµατικο΄τητα΄ τους; Απα΄ντηση του κ. Flynn εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (24 Φεβρουαρι΄ου 1999) Το ελληνικο΄ υπουργει΄ο Παιδει΄ας οργανω΄νει µαθη΄µατα προ΄σθετης διδακτικη΄ς υποστη΄ριξης για την ενι΄σχυση των µαθητω΄ν του γενικου΄ λυκει΄ου το οποι΄ο αποτελει΄ τον ακρογωνιαι΄ο λι΄θο της προ΄σφατης εκπαιδευτικη΄ς µεταρρυ΄θµισης. Η ενε΄ργεια αυτη΄ συµπεριελη΄φθη στο προαναφερο΄µενο επιχειρησιακο΄ προ΄γραµµα (Εκπαι΄δευση και αρχικη΄ κατα΄ρτιση του ελληνικου΄ κοινοτικου΄ πλαισι΄ου στη΄ριξης) και συγχρηµατοδοτει΄ται απο΄ το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινωνικο΄ Ταµει΄ο (ΕΚΤ). Μια δοκιµαστικη΄ φα΄ση εφαρµο΄στηκε κατα΄ τη δια΄ρκεια των τελευται΄ων µηνω΄ν του σχολικου΄ ε΄τους 1997-1998 και η επιτροπη΄ παρακολου΄θησης του προγρα΄µµατος αποφα΄σισε προ΄σφατα την παρα΄ταση΄ του στα σχολικα΄ ε΄τη 1998-1999 και 1999-2000. Το υπουργει΄ο Παιδει΄ας εξε΄δωσε λεπτοµερει΄ς οδηγι΄ες σχετικα΄ µε την οργα΄νωση και τη διαχει΄ριση των µαθηµα΄των προ΄σθετης διδακτικη΄ς υποστη΄ριξης, τα αντικει΄µενα διδασκαλι΄ας, τις ω΄ρες που θα αφιερω΄νονται σε κα΄θε θε΄µα εβδοµαδιαι΄α, τις µεθο΄δους διδασκαλι΄ας, τους στο΄χους, την επιλογη΄ των µαθητω΄ν και τον αριθµο΄ τους ανα΄ µα΄θηµα καθω΄ς και τα προσο΄ντα, την επιλογη΄ και την αµοιβη΄ των καθηγητω΄ν. Οργα΄νωσε επι΄σης προγρα΄µµατα κατα΄ρτισης για τους καθηγητε΄ς και το λοιπο΄ προσωπικο΄ που συµµετε΄χει στην εφαρµογη΄ του προγρα΄µµατος αυτου΄. Το υπουργει΄ο Παιδει΄ας θεωρει΄ ο΄τι τα προαναφερο΄µενα µαθη΄µατα προ΄σθετης διδακτικη΄ς υποστη΄ριξης δεν αποτελου΄ν επανα΄ληψη του κανονικου΄ µαθη΄µατος αλλα΄ προ΄σθετη εξα΄σκηση των µαθητω΄ν σε νε΄ες δεξιο΄τητες που επιβα΄λλονται απο΄ το γενικο΄ λυ΄κειο. Συ΄µφωνα µε τις ελληνικε΄ς αρχε΄ς τα συµπερα΄σµατα απο΄ τη δοκιµαστικη΄ φα΄ση του προηγου΄µενου ε΄τους ει΄ναι πολυ΄ ενθαρρυντικα΄ το΄σο ο΄σον αφορα΄ το ενδιαφε΄ρον και τη συµµετοχη΄ των µαθητω΄ν ο΄σο και τα γενικα΄ οργανωτικα΄ θε΄µατα. Η επιτροπη΄ παρακολου΄θησης του προγρα΄µµατος συµφω΄νησε ο΄τι τα µαθη΄µατα προ΄σθετης διδακτικη΄ς υποστη΄ριξης και η αποτελεσµατικο΄τητα΄ τους θα αξιολογηθου΄ν στο τε΄λος της σηµερινη΄ς περιο΄δου προγραµµατισµου΄. Ο κ. βουλευτη΄ς µπορει΄ να αναζητη΄σει περισσο΄τερες πληροφορι΄ες στο ελληνικο΄ υπουργει΄ο Παιδει΄ας


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4100/98 του John McCARTIN Απασχόληση στον τομέα των αδασμολόγητων πωλήσεων

eurovoc_concepts:
EU employment policy
duty-free sale
employment statistics
labour market


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4097/98 van Konstantinos HATZIDAKIS aan de Commissie. Problemen bij de uitvoering van het 4de financieel protocol voor Cyprus bij gebrek aan medewerking van de Turks- Cypriotische gemeenschap

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
accession to the European Union
financial aid
financial protocol
use of aid

text: 21. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 207/165 wens ik de Commissie te vragen of zij gebruik wil maken van de mogelijkheid die haar door artikel 8 van de beschikking van september 1998 wordt geboden om de echinococcosis alveolaris hepatitis in de bijlage ervan op te nemen, zodat op Europees vlak werk kan worden gemaakt van een doeltreffende surveillance? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (23 februari 1999) Bij Beschikking nr. 2119/98/EG van het Parlement en de Raad van 24 september 1998 (1) is een netwerk voor epidemiologische surveillance en beheersing van overdraagbare ziekten in de Europese Gemeenschap opgericht. De Commissie is momenteel niet voornemens enig ontwerp in te dienen betreffende wijziging van de Bijlage ten einde „echinococcosis alveolaris hepatitis” daarin op te nemen. In de loop van de tijd kunnen de prioriteiten echter worden gewijzigd om in te spelen op de veranderingen in de epidemiologische situatie in en buiten de Gemeenschap. Het is derhalve belangrijk om eventuele gezondheidsproblemen in de gaten te houden. De Commissie verleent steun aan „EurEchinoReg”, een proefproject betreffende echinococcosis alveaolaris. Wanneer de resultaten van dit project bekend zijn, zal de Commissie beslissen of noodzakelijke actie moet worden ondernomen. (1) PB L 268 van 3. 10. 1998. (1999/C 207/229) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4097/98 van Konstantinos Hatzidakis (PPE) aan de Commissie (14 januari 1999) Betreft: Problemen bij de uitvoering van het 4de financieel protocol voor Cyprus bij gebrek aan medewerking van de Turks-Cypriotische gemeenschap Het 4de financieel protocol voor Cyprus kent problemen en vertragingen bij de besteding van de financiële middelen. Een van de voornaamste redenen hiervoor is dat de Turks-Cypriotische gemeenschap weigert samen te werken om de voorziene werken te laten uitvoeren. Tot op heden werd herhaaldelijk maar tevergeefs geprobeerd om de halsstarrige houding van de Turks- Cyprioten af te zwakken. Vindt de Commissie dan niet dat het eindelijk tijd is om deze kredieten aan de Cypriotische regering te geven om werken uit te voeren die eventueel beide gemeenschappen kunnen aanbelangen, zodat wordt vermeden dat deze kredieten niet worden gebruikt en op een bepaald ogenblik zelfs verloren zouden gaan? Antwoord van de heer van den Broek namens de Commissie (12 februari 1999) De Commissie deelt de bezorgdheid van het geachte parlementslid. Zij onderzoekt thans het verzoek van de Cypriotische autoriteiten om de gelden uit het vierde financieel protocol te gebruiken ter ondersteuning van de projecten die bijdragen aan versterking van de pretoetredingsstrategie van Cyprus en van de Cypriotische samenleving door steun te verlenen aan initiatieven die toenadering tussen de twee gemeenschappen bevorderen (bijvoorbeeld steun aan de restauratie van de moskee van Tekke te Larnaca). (1999/C 207/230) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4107/98 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (14 januari 1999) Betreft: Schending van het Verdrag betreffende de Europese Unie < deelname van Groot- Brittannië aan de aanval tegen Irak De deelname van Groot-Brittannië aan de militaire operaties tegen Irak schendt artikel I. 1, lid 1 en 2, artikel I. 2, lid 1 en artikel I. 8 van het Verdrag betreffende de Europese Unie aangezien er vóór de aanvallen geen enkele vorm van wederzijdse inlichting en overleg heeft plaatsgevonden. Kan de Commissie als hoedster van de


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 87/1999 Ta’ l-14 ta’ Jannar 1999 li jemenda Regolament (KEE) Nru 1722/93 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 1766/92 u (KEE) Nru 1418/76 dwar ir-rifużjonijiet għall-produzzjoni fis-setturi taċ-ċereali u r-ross rispettivament

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: 288 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 31999R0087 L 9/8 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 15. 1. 1999 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 87/1999 Ta’ l-14 ta’ Jannar 1999 li jemenda Regolament (KEE) Nru 1722/93 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar- (KEE) Nru 1766/92 u (KEE) Nru 1418/76 dwar ir-rifużjonijiet għall- Regolamenti tal-Kunsill produzzjoni fis-setturi taċ-ċereali u r-ross rispettivament IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jwaqqaf il-Komunità Ewropea, li kkunsidrat Wara (KEE) Nru ir-Regolament 1766/92 tat-30 ta’ Ġunju 1992 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq taċ-ċereali (1), kif emendat l-aħħar bir-Regolament tal- Kummissjoni l- Artikolu 7(3) tiegħu, (KE) Nru 923/96 (2), u b’mod partikolari tal-Kunsill farja u ta’ l-istatistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni (7), kif emendata l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 2261/98 (8); Billi l-Annessi tar-Regolament (KEE) Nru 1722/93 għandhom jiġu emendati skond dan; tal-Kummissjoni l-miżuri stabbiliti Billi opinjoni tal-Kumitat ta’ Tmexxija għaċ-Ċereali, f’dan ir-Regolament huma skond l- Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3072/95 tat-22 ta’ Diċembru 1995 dwar l-organizzazzjoni komuni tas- suq tar-ross (3), kif emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 2072/98 (4), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu, l-aħħar bir-Regolament Billi l-Annessi I u II tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 1722/93 (5), kif emendat (KE) Nru 1011/98 (6), jelenkaw il-prodotti li għalihom jintuża l-lamtu li jibbenefikaw minn rifużjonijiet tal-produzzjoni u l-lamti bażiċi u/jew derivattivi tagħhom li jistgħu jintużaw; billi ċerti kodiċi NM u d-deskrizzjonijiet rilevanti f’dawk l-Annessi m’għadhomx jikkorrespondu ma’ l-Anness I tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 tat-23 ta’ Lulju 1987 dwar in-nomenklatura tarif- ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 L-Annessi I u II tar-Regolament (KEE) Nru 1722/93 qed jiġu minnufih issostitwiti bit-test fl-Anness ta’ dan ir-Regolament. Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fl-14 ta’ Jannar 1999. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 181, ta' l-1. 7. 1992, p. 21. (2) ĠU L 126, ta' l-24. 5. 1996, p. 37. (3) ĠU L 329, tat-30. 12. 1995, p. 18. (4) ĠU L 265, tat-30. 9. 1998, p. 4. (5) ĠU L 159, ta' l-1. 7. 1993, p. 112. (6) ĠU L 145, tal-15. 5. 1998, p. 11. (7) ĠU L 256, tas-7. 9. 1987, p. 1. (8) ĠU L 292, tat-30. 10. 1998, p. 1. 03/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 289 ANNESS “ANNESS I Deskrizzjoni sustanzi ġejjin mill-pektin, pectinates u pectates, agar-agar u Il-linfa u l-estratti muċilaġnijiet oħra u sustanzi li jgħaqqdu, mmodifikati jew le, dderivati minn prodotti tal-ħaxix tal-ħaxix; – Muċilaġnijiet u sustanzi li jgħaqqdu, immodifikati jew le, dderivati minn prodotti tal-ħaxix Kodiċi NM ex 1302 ex 1302 32 90 – – – Muċilaġni taż-żerriegħa tal-guar ex 1302 39 00 – – Oħrajn – Carrageenan ex 1404 Prodotti tal-ħaxix mhux inklużi jew imsemmija xi mkien ieħor: 1404 20 00 – Ħjut tal-qoton ex 1702 Tipi oħra ta' zokkor, inkluż il-lattosju kimikament pur, il-maltosju, il-glukosju u l-fructose, fil- forma solida; ġlielep taz-zokkor li ma jkunx fihom ingredjenti miżjuda jew sustanzi koloranti, għasel artifiċjali, kemm jekk imħallat ma' l-għasel naturali kif ukoll jekk le; caramel 1702 50 00 – Fructose kimikament pur ex 1702 90 – Oħrajn, inkluż iz-zokkor invertit 1702 90 10 – – Maltosju kimikament pur ex Kapitolu 29 Kimiċi organiċi, ħlief is-subintestaturi 2905 43 00 u 2905 44 Kapitolu 30 Prodotti farmaċewtiċi 3402 Sustanzi surface-active (li m'humiex sapun); preparazzjonijiet surface-active, preparazzjonijiet għall- ħasil (inklużi preparazzjonijiet awżilljari għall-ħasil). u preparazzjonijiet għat-tindif, kemm jekk fihom is-sapun kif ukoll jekk le, u li m'humiex dawk taħt l-intestatura Nru 3401 ex Kapitolu 35 Sustanzi albuminojdi; subintestaura 3505 10 10, 3505 10 90 u 3505 20 lamti mmodifikati; kolol; enżimi ħlief l-intestatura Nru 3501 u s- ex Kapitolu 38 Prodotti kimiċi mixellanji ħlief l-intestaturi Nri 3809 u 3824 60 Kapitolu 39 Il-plastik u oġġetti magħmula minnu ex Kapitolu 48 Carta u paperboard; oġġetti tal-polpa tal-karta, tal-karta jew tal-paperboard 4801 00 Karta tal-ġurnali, f'rombli jew f'folji 4802 4803 00 4804 4805 4806 Karta jew paperboard mhux miksija, ta' tip użata għall-kitba, għall-istampar jew għal skopijiet grafiċi oħra, u punch card stock u punch tape paper, ħlief karta li taqa' taħt l-intesttura Nri 4801 u 4803; jew srievet lesti għall- Karti assorbenti tat-toilet jew tal-wiċċ lesti għall-manifattura, xugamani manifattura u karta simili tat-tip użata fid-djar jew għal skopijiet sniatarji, ikkuttunar taċ-ċelluloża u xbieki tal-fibra taċ-ċelluloża, kemm jekk ikkrippjat, imġiegħed, imqabbeż, ipperforat, mogħti l- kulur fil-wiċċ, imżejjen jew stampat fil-wiċċ, f'rombli jew f'folji, kif ukoll jekk le Karta għall-użu fis-snajja' jew paperboard mhux miksija, f'rombli jew f'folji, u li ma jaqgħux taħt l- intestatura Nru 4802 jew 4803 Karta jew paperboard oħra mhux miksija, f'rombli jew f'folji, li mhumiex maħduma jew ipproċessati iżjed minn dak li hemm speċifikat fin-nota 2 fil-Kapitolu 48 tan-Nomenklatura Magħquda Parċmina veġetali, kartistrazzi, karti oljati, u karti glassini u karti oħra żmaltati u tasparenti jew karti trasluċidi, f'rombli jew f'folji 290 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 Kodiċi NM Deskrizzjoni 4807 4808 4809 4810 4811 4812 00 00 ex 4813 ex 4813 90 ex 4814 4814 10 00 4814 20 00 4814 90 ex 4816 4816 10 00 4816 90 00 Kapitolu 52 ex 5801 5801 21 00 ex 5802 5802 11 00 5802 19 00 ex 5803 5803 10 00 Karta komposta u paperboard (magħmula billi jiġu mwaħħla saffi ċatti ta' karta jew paperboard flimkien ma adesiv), mhux miksija jew mimlija b'sustanza oħra, kemm jekk rinforzata internament kif ukoll jekk le, f'rombli jew f'folji Karta u paperboard, immewweġ (kemm jekk b'folji ċatti inkollati kif ukoll jekk le) Karta saħħara, karta 'self-copy' u karti oħra għall-ikkopjar jew transfer papers (inkulużi karti miksija jew mimlija b'xi sustanza għal duplicator stencils jew offset plates), kemm jekk stampati kif ukoll jekk le, f'rombli u f'folji Karta jew paperboard, miksija funq naħa waħda jew fuq żewġ naħat bil kawlina (china clay) jew b'sustanzi oħra inorganiċi, b'legatur jew mingħajru, u mingħajr ebda kisi ieħor, kemm jekk mogħti l-kulur fil-wiċċ, imżejjen jew stampat fil-wiċċ jew le, f'rombli u f'folji Karta, paperboard, ikkuttunar u xbieki tal-fibra taċ-ċelluloża, miskija, koperti u mimlija b'sustanza, mogħtija l-kulur fil-wiċċ, imżejna jew stampati fil-wiċċ, f'rombli jew f'folji, li mhumiex oġġetti tat- tip deskritt fl-intestatura Nru 4803, 4809 jew 4810 Blokka li tiffiltra, qatgħat u folji rqaq, tal-polpa tal-karta Karta tas-sigaretti, kemm jekk maqtugħin għad-daqs jew le jew fil-forma ta' ktejbiet żgħar jew ta' tubi: – Oħrajn Karta tal-ħajt u kisi simili tal-ħitan; trasparenzi tat-twieqi jew karta: – Karta “ingrain” – Karta tal-ħajt u kisi tal-ħajt simili, li jikkonsistu f'karta miskija jew mgħottija, fuq in-naħa tal- wiċċ, b'saff ta' plastik imrammel, imqabbeż, ikkulurit, stampat b'disinn jew inkella imżejjen – Oħrajn Karta saħħara, karta self-copy u karti oħra għall-ikkopjar jew transfer papers – Karta saħħara jew karta għall-ikkopjar simili – Oħrajn Qoton Drappijiet bil-pil għoli minsuġ u drappijiet tax-xinilja, intestatura Nru 5806: li mhumiex drappijiet li jaqgħu taħt l- – Tal-qoton – – Drappijiet bit-tagħma bil-pil għoli, mhux maqtugħin Xugaman tat-terri u drappijiet simili minusġin tat-terri, li mhumiex id-drappijiet dojoq li jaqgħu taħt l-intestatura Nru 5806; Drappijiet tat-tessut bit-trofof, hlief prodotti li mhumiex fl-intestatura Nru 5703: – Xugaman tat-terri u drappijiet tat-terri minsuġin simili, tal-qoton: – – Mux ibbliċjati – – Oħrajn Garża, li ma tikkonsistix fid-drappijiet dojoq li jaqgħu taħt l-intestatura Nru 5806: – Tal-qoton 03/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 291 ANNESS II Deskrizzjoni A LAMTI BAŻIĊI (1) (4) Kwalità meħtieġa tal-lamtu biex tiġi prodotta tunnellata (Koeffiċjenti) Kodiċi NM ex 1108 Lamti; inulin: – Lamti: 1108 11 00 – – Lamtu tal-qamħ 1108 12 00 – – Lamtu tal-qamħirrum 1108 13 00 – – Lamtu tal-patata ex 1108 19 – – Lamti oħrajn: 1108 19 10 – – – Lamtu tar-ross 1,00 1,00 1,00 1,00 1,00 ex 1108 19 90 – – – Lamti oħrajn: lamtu tax-xgħir u tal-ħafur B IL-PRODOTTI DERIVATTIVI LI ĠEJJIN META BBAŻATI FUQ DAWK TA' HAWN FUQ 1702 ex 1702 30 Tipi oħra ta' zokkor, glukosju u il-fruttosju, fil-forma solida inkluż il-lattosju kimikament pur, il-maltosju, il- – Glukosju u ġulepp tal-glukosju, li ma jkun fihom fruttosju jew li jikkontjenu fl-istat imnixxef tagħhom inqas minn 20 % fil-piż ta' fruttosju: – – Oħrajn – – – Li jikkontjenu fl-istat imnixxef 99 % jew iżjed fil-piż ta' glukosju: 1702 30 51 – – – – Fil-forma ta' trab kristallin abjad, kemm jekk mgħaqqad kif ukoll 1,304 jekk le 1702 30 59 – – – – Oħrajn (2) – – – Oħrajn: 1,00 1702 30 91 – – – – Fil-forma ta' trab kristallin abjad, kemm jekk mgħaqqad kif ukoll 1,304 jekK le 1702 30 99 – – – – Oħrajn (2) ex 1702 40 – Glukosju u ġulepp tal-glukosju, li jkollu fih fl-istat imnixxef mill-anqas 20 % iżda inqas minn 50 % fil-piż ta' fruttosju: 1702 40 90 – – Oħrajn (2) ex 1702 90 Oħrajn, inkluż iż-żokkor invertit: 1702 90 50 – – Maltodextrine u ġulepp tal-maltodextrine 1,00 1,00 – – – Fil-forma ta' trab kristallin abjad, kemm jekk mgħaqqad kif ukoll jekk 1,304 le – Oħrajn (2): – – Caramel: – – – Oħrajn: 1702 90 75 – – – – Fil-forma ta' trab, kemm jekk mgħaqqad kif ukoll jekk le 1702 90 79 – – – – Oħrajn (2) 1,00 1,366 0,95 292 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 Kodiċi NM Deskrizzjoni ex 2905 Alkoħol akriliku u derivattivi nitrosatat: tiegħu ħaolġenat, sulfonat, nitratat jew Kwalità meħtieġa tal-lamtu biex tiġi prodotta tunnellata (Koeffiċjenti) – Alkoħol ieħor polidriku: 2905 43 00 – – Manitol 2905 44 – – D-gluċitol (sorbitol): – – – F'taħlita milwiema 2905 44 11 – – – – Li jkun fiha 2 % jew inqas fil-piż ta' D-manitol, ikkalkolat fuq il- kontenut tal-gluċitol (3) 2905 44 19 – – – – Oħrajn (3) – – – Oħrajn: 2905 44 91 Li jkun fih 2 % jew inqas fil-piż ta' D-manitol, ikkalkolat fuq il-kontenut ta' D-gluċitol 2905 44 99 Oħrajn 3505 Destrini u lamtu ieħor immodifikat (per eżempju, lamtu ġelatinizzat minn qabel jew lamtu esterifikat) ex 3505 10 Destrini u lamtu ieħor immodifikat 3505 10 10 – – Destrini (5) – – Lamtu ieħor immodifikat: 3505 10 90 – – – Oħrajn (5) 3505 20 – Kolla ex 3809 Finishing agents, u sustanzi li jaċċelleraw l-għoti ta' kulur jew li jiffissaw il- kulur u oħrajn; Prodotti u preparazzjonijiet li jwebbsu u murdenti), tat-tipi użati fl-industrija tat-tessut, tal-karta, tal-ġilda jew industriji simili, li mhumiex imsemmija jew inklużi xi mkien ieħor: (per eżempju, sustanzi 3809 10 – B'bażi ta' sustanzi amilaċej (5) 1,52 1,068 0,944 1,52 1,52 1,14 1,14 1,14 1,14 ex 3824 Materjal li jgħaqqad ippreparat għall-forom tal-funderiji jew forom interni; prodotti kimiċi u preparazzjonijiet għall-industriji kimiċi li għandhom x'jaqsmu (inklużi dawk li ta' prodotti naturali), mhux imemmija jew inklużi xi mkien ieħor; prodotti tal-fdalijiet ta' l-industriji kimiċi jew industriji li għandhom x'jaqsmu, mhux imemmija jew inklużi xi mkien ieħor jikkonsistu f'taħlitiet jew industriji 3824 60 – Sorbitol li mhuwiex dak taħt is-subintestatura 2905 44 – – F'taħlita milwiema: 3824 60 11 – – – Li jkun fih 2 % jew inqas fil-piż ta' D-manitol, kontenut ta' D-gluċitol (3) 3824 60 19 – – – Oħrajn (3) – – Oħrajn 3824 60 91 – – – Li jkun fiħ 2 % jew inqas fil-piż ta' D-manitol, kontenut ta' D-gluċitol ikkalkolat fuq il- 1,068 0,944 ikkalkolat fuq il- 1,52 3824 60 99 – – – Oħrajn 1,52 03/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 293 (1) Il-koeffiċjenti muri japplika għal-lamtu li jkun fiħ kontenut ta' materjal niexef ta' mill-anqas 87 % fil-każ tal-lamtu tal-qamħirrum, tar- ross, tal-qamħ, tax-xgħir u tal-ħafur, u ta' mill-anqas 80 % fil-każ ta' lamtu tal-patata Ir-rifużjoni fuq il-produzzjoni pagabbli fuq lamtu b'kontenut ta' materjal niexef aktar baxx minn dik murija għandu jiġi aġġustat billi tintuża l-formula segwenti: 1) Lamtu tal-qamħirrum, ross, qamħ, xgħir, u ħafur 2) Lamtu tal-patata: Persentaġġ ta' materjal niexef 87 x Rifużjoni fuq il- produzzjoni Persentaġġ ta' materjal niexef 80 x Rifużjoni fuq il-produzzjoni Il-kontenut tal-materja niexfa tal-lamtu hu ddeterminat bil-metodu stabbilit fl-Anness II tar-Regolament tla-Kummissjoni (KEE) Nru 1908/84 (ĠU 178, tal-5. 7. 1984, p. 22). Meta r-rifużjoni fuq il-produzzjoni jiġi mħallas fuq il-lamtu kopert bil-kodiċi NM il-kontenut tal-lamtu fil-materja niexfa għandu jkun ta' mill-anqas 97 %. Il-metodu stabbilit fl-Anness III ta' dan ir- 1108, Regolament għandu jintuża sabiex ikun jista' jiġi ddeterminat il-livell tal-purezza tal-lamtu (2) Ir-rifużjoni fuq il-produzzjoni hu pagabbli fuq il-prodotti koperti mill-kodiċi NM b'kontenut ta' materja niexfa ta' mill-anqas 78 %. Ir- rifuæjoni fuq il-produzzjoni pagabbli fuq prodotti koperti b'dawn il-kodiċi NM u li jkollhom kontenut ta' materja niexfa ta' inqas minn 78 % għandha tiġi aġġustata billi tintuża l-formula segwenti: Persentaġġ tal-materja niexfa 78 x Rifużjoni fuq il-produzzjoni (3) Ir-rifużjoni fuq il-produzzjoni għandha tiġi mħallsa fuq id-D-gluċitol (sorbitol) f'taħlita milwiema b'kontenut ta' materja niexfa ta' mill-anqas 70 % Fejn il-kontenut tal-materja niexfa hi ibgħaxx minn 70 %, ir-rifuæjoni tal-produzzjoni għandha tiġi aġġustata skond il-formola segwenti: Persentaġġ tal-materja niexfa 70 x Rifużjoni fuq il-produzzjoni (4) (5) Prodott direttament mil-qamħirrum, qamħ, xgħir, ħafur, ross jew patata, minbarra l-użu tal-prodotti sekondarji kollha miksuba fil-ħin tal-manifattura ta' prodotti jew oġġetti oħra agrikoli Ir-rifużjoni fuq il-produzzjoni hi pagabbli fuq il-kontenut tal-materja niexfa tal-lamtu jew tad-dsetrin. ”


title: WRITTEN QUESTION No. 4089/98 by Freddy BLAK to the Commission. Women in senior posts in the Commission


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4077/98 af Caroline JACKSON Bedre lovgivning: et fælles ansvar

text: C 325/52 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 12. 11. 1999 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. marts 1999) Kommissionen kender Ombudsmandens afgørelse i denne sag. Ombudsmandens kritiske bemærkninger vedrører udelukkende, i hvilket omfang Kommissionen har angivet fyldestgørende begrundelse for, hvorfor den ikke godkender den lovgivningsmæssige argumentation, der er fremført af de klagende parter i sagen, (og som væsentligst vedrørte, hvorvidt Spanien kunne henvise til godkendelsesproceduren i Rådets direktiv 92/43/EØF (1) af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, eller skulle holde sig en tidligere procedure, som var foreskrevet i Rådets direktiv 79/409/ EØF (2) af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle. Dog er Kommissionen af den opfattelse, at de oplysninger, den gav, var tilstrækkelig til at tage denne lovgivningsmæssige argumentation op, da det logisk set kunne udledes af disse oplysninger, hvorfor det lovgivningsmæssige argument ikke kunne accepteres. Navnlig gjorde Kommissionen det helt klart, at Itoiz- projektet ville være blevet gennemført efter det pågældende tidspunkt. Hvorom alting er, har ombudsmanden ikke sat spørgsmålstegn ved korrektheden af det standpunkt, Kommissionen har indtaget. I betragtning heraf og det forhold, at Itoiz-projektet siden er blevet gennemført, kan Kommissionen ikke se noget formål med at gå videre med kommentarerne til en afgørelse, Kommissionen traf helt tilbage i 1994. Den oprindelige klager i denne sag er blevet fuldt ud orienteret om Kommissionens holdninger til dette spørgsmål. (1) (2) EFT L 206 af 22. 7. 1992. EFT L 103 af 25. 4. 1979. (1999/C 325/064) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4077/98 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (14. januar 1999) Om: Bedre lovgivning: et fælles ansvar Den 2. december 1998 meddelte Kommissionen, at den »agter at tilbagetrække ca. 90 forslag, der af flere årsager ikke længere er relevante, herunder subsidiaritet«. Kan Kommissionen give spørgeren en liste over de forslag, den agter at tilbagetrække, kan den oplyse, hvornår denne liste bliver offentliggjort, og vil Kommissionen efter offentliggørelsen sikre, at listen offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer (10. februar 1999) Den liste, det ærede medlem omtaler, blev sendt til Parlamentet og Rådet den 17. december 1998 (1). Listen vil meget snart blive offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende. (1) SEK(98) 2143. (1999/C 325/065) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4080/98 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Forladte landsbyer i Aragonien (Spanien) (14. januar 1999) Aragonien er den selvstyrende region i Spanien, der er hårdest ramt af affolkningen, som berører omkring 400 landsbyer, småsamfund og gårde, især i Pyrenæerne i Huesca-provinsen og i bjergområderne i Teruel- provinsen. Dette fænomen afspejler klart den hidtil førte politik for fysisk planlægning