title: Europeiska centralbankens yttrande av den 18 januari 1999 på Europeiska unionens råds anhållan enligt artikel 105.4 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och artikel 4.a i Stadgan om Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken om 1) kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om att starta och driva verksamhet i e-penninginstitut samt om tillsyn av sådan verksamhet, och 2) kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 77/780/EEG om samordning av lagar och andra författningar om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

eurovoc_concepts:
European Central Bank
credit institution
electronic money
financial institution
financial legislation

text: 6. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 189/7 EUROPEISKA CENTRALBANKEN EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE av den 18 januari 1999 p(cid:229) Europeiska unionens r(cid:229)ds anh(cid:229)llan enligt artikel 105. 4 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Euro- peiska gemenskapen och artikel 4. a i Stadgan om Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken om 1) kommissionens f(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om att starta och driva verksamhet i e-penninginstitut samt om tillsyn av s(cid:229)dan verksamhet, och 2) kommissionens f(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om (cid:228)ndring av direktiv 77/780/EEG om samordning av lagar och andra f(cid:246)rfattningar om r(cid:228)tten att starta och driva verk- samhet i kreditinstitut (1999/C 189/07) 1. Den 24 november 1998 erh(cid:246)ll Europeiska centralbanken (ECB) en anh(cid:229)llan om yttrande fr(cid:229)n Europeiska unionens r(cid:229)d avseende 1) kommissionens f(cid:246)rslag till Europaparla- mentets och r(cid:229)dets direktiv om att starta och driva verk- samhet i e-penninginstitut samt om tillsyn av s(cid:229)dan verk- samhet, (nedan kallat direktivutkast 1) och 2) kommis- sionens f(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om (cid:228)ndring av direktiv 77/780/EEG om samordning av lagar och andra f(cid:246)rfattningar om r(cid:228)tten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (nedan kallat direktivutkast 2). 2. ECB:s beh(cid:246)righet att avge yttranden f(cid:246)reskrivs i artikel 105. 4 f(cid:246)rsta strecksatsen i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat f(cid:246)rdraget). I enlig- het med artikel 17. 5 f(cid:246)rsta meningen i ECB:s arbetsordning har detta yttrande antagits av ECB-r(cid:229)det. 3. ECB konstaterar att syftet med direktivutkast 1 och direk- tivutkast 2 (cid:228)r att utveckla den inre marknaden vad avser finansiella tj(cid:228)nster genom att inf(cid:246)ra ett begr(cid:228)nsat antal samordnade tillsynsbest(cid:228)mmelser f(cid:246)r utgivning av e-pengar och genom att till(cid:228)mpa (cid:246)verenskommelserna om (cid:246)msesi- digt erk(cid:228)nnande av hemlandstillsyn som fastst(cid:228)lls i direktiv 89/646/EEG p(cid:229) e-penninginstitut. Detta inneb(cid:228)r att e-pen- ninginstitutens integritet och transaktioner m(cid:229)ste skyddas genom att, (cid:229) ena sidan, s(cid:228)kerst(cid:228)lla e-pen- ninginstitutens finansiella stabilitet och status och, (cid:229) andra sidan, s(cid:228)kerst(cid:228)lla att brister i ett e-penninginstitut inte leder till f(cid:246)rlust av f(cid:246)rtroende f(cid:246)r detta nya betalningsmedel. finansiella fall skulle kunna ske utan tillsyn. Europeiska kommis- sionen anser att en tidig reglering (cid:228)r det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att samordna nationella strategier avseende e-pengar. Det skulle dessutom st(cid:228)rka r(cid:228)ttss(cid:228)kerheten och allm(cid:228)nt bidra till utvecklingen av den elektroniska handeln. 5. ECB konstaterar vidare betydelsen av att skapa likartade konkurrensvillkor f(cid:246)r utgivning av e-pengar f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l van- liga kreditinstitut som e-penninginstitut i syfte att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla att en l(cid:228)mplig form av tillsyn till(cid:228)mpas avseende samtliga utgivare av e-pengar. I detta sammanhang v(cid:228)l- komnar ECB direktivutkast 2 i den m(cid:229)n det (cid:228)ndrar defini- tionen av kreditinstitut i artikel 1 f(cid:246)rsta strecksatsen i f(cid:246)rsta banksamordningsdirektivet och tvingar institut som inte (cid:228)mnar inleda obegr(cid:228)nsad bankverksamhet att ge ut e-pengar enligt de grundl(cid:228)ggande best(cid:228)mmelserna som g(cid:228)l- ler f(cid:246)r alla kreditinstitut. Denna (cid:228)ndring skulle fr(cid:228)mja en samordnad utveckling av utgivningen av e-pengar i hela gemenskapen och f(cid:246)rhindra all konkurrenssnedvridning mellan utgivare av e-pengar, (cid:228)ven vad g(cid:228)ller till(cid:228)mpningen av penningpolitiska (cid:229)tg(cid:228)rder. 6. I augusti 1998 l(cid:228)mnade ECB en rapport om utgivning av e-pengar (nedan kallad rapporten). I denna rapport anf(cid:246)r- des bland annat att den materiella utvecklingen av e-pengar i gemenskapen skulle kunna f(cid:229) betydande (cid:229)ter- verkningar p(cid:229) ECB:s penningpolitik. Rapporten gick (cid:228)ven in i detalj p(cid:229) de funktioner centralbankerna skulle beh(cid:246)va uppfylla med avseende p(cid:229) e-penningsystemet som del av deras tillsynsansvar f(cid:246)r betalningssystem i gemenskapen. 4. ECB konstaterar (cid:228)ven att det f(cid:246)religgande lagstiftningsini- tiativet motiveras av bristen p(cid:229) ett tydligt r(cid:228)ttsligt ramverk f(cid:246)r utgivning av e-pengar i Europeiska unionen och av oron f(cid:246)r att utgivningen av e-pengar av icke-banker i annat 7. Med h(cid:228)nsyn till ECB:s intresse av att s(cid:228)kerst(cid:228)lla penning- politikens effektivitet och betalningssystemens smidighet och integritet, att undvika systemrisker och att skydda de C 189/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 7. 1999 fastst(cid:228)llde ECB i sin finansiella marknadernas stabilitet, rapport att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att uppfylla f(cid:246)ljande minimi- krav vad g(cid:228)ller utgivning av e-pengar: 1) utgivare av e-pengar m(cid:229)ste underkastas tillsyn; 2) r(cid:228)ttigheter och skyl- digheter f(cid:246)r de olika deltagarna i ett e-penningsystem m(cid:229)ste uttryckligen fastst(cid:228)llas och f(cid:246)rtydligas; dessa r(cid:228)ttig- heter och skyldigheter skall vara till(cid:228)mpbara inom ber(cid:246)rda jurisdiktioner; 3) e-penningsystem m(cid:229)ste uppr(cid:228)tth(cid:229)lla l(cid:228)mpliga skydds(cid:229)tg(cid:228)rder vad g(cid:228)ller teknik, organisation och f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga, begr(cid:228)nsa och uppt(cid:228)cka faror f(cid:246)r systemets s(cid:228)kerhet, s(cid:228)rskilt risken f(cid:246)r f(cid:246)rfalsk- ningar; 4) skydd mot missbruk, som penningtv(cid:228)tt, m(cid:229)ste beaktas vid utformningen och implementeringen av e-pen- ningsystem; 5) e-penningsystem m(cid:229)ste l(cid:228)mna alla upplys- ningar, inklusive statistiska uppgifter, som kr(cid:228)vs f(cid:246)r pen- ningpolitiska (cid:228)ndam(cid:229)l till centralbanken i varje ber(cid:246)rt land; 6) utgivare av e-pengar skall r(cid:228)ttsligt vara tvungna att till pari l(cid:246)sa in e-pengar mot centralbankspengar p(cid:229) beg(cid:228)ran fr(cid:229)n innehavaren av dessa e-pengar; detaljerna f(cid:246)r detta krav (cid:229)terst(cid:229)r att fastst(cid:228)lla; och 7) det m(cid:229)ste vara m(cid:246)jligt f(cid:246)r centralbankerna (f(cid:246)r ECB i etapp tre i EMU) att kr(cid:228)va att minimireserver h(cid:229)lls av alla utgivare av e-pengar. 8. Ut(cid:246)ver de ovan n(cid:228)mnda minimikraven fastst(cid:228)llde ECB i sin rapport tv(cid:229) ytterligare m(cid:229)l vilka bed(cid:246)mdes vara (cid:246)nskv(cid:228)rda att uppn(cid:229): i) kompatibilitet mellan olika e-penningsystem; och ii) antagandet av l(cid:228)mpliga garanti-, f(cid:246)rs(cid:228)krings- eller f(cid:246)rlustdelningssystem f(cid:246)r att skydda kunder mot f(cid:246)rluster och f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla f(cid:246)rtroendet f(cid:246)r e-pengar. Direktivutkast 1 (ECBS) 9. ECB skulle v(cid:228)llomna en h(cid:228)nvisning i ingressen till Euro- tillsynsbeh(cid:246)righet centralbankssystemets peiska med avseende p(cid:229) e-penningsystem. (Denna beh(cid:246)righet grundar sig p(cid:229) artikel 105. 2 fj(cid:228)rde strecksatsen i F(cid:246)rdraget och p(cid:229) artikel 3. 1 fj(cid:228)rde strecksatsen i Stadgan f(cid:246)r det Europeiska centralbankssystemet och Europeiska central- banken [nedan kallad stadgan]). ECB f(cid:246)resl(cid:229)r att behovet f(cid:246)r samarbete mellan de ber(cid:246)rda tillsynsmyndigheterna f(cid:246)r att bed(cid:246)ma integriteten av e-penningsystem identifieras i en s(cid:229)dan h(cid:228)nvisning. 10. Avseende artikel 1, konstaterar ECB inledningsvis att till- l(cid:228)mpningen av direktivutkast 1 (cid:228)r begr(cid:228)nsat till de utgivare av e-pengar som (cid:228)r e-penninginstitut. ECB undrar om det vore t(cid:228)nkbart att i direktivutkast 1 (cid:228)ven inkluderna be- st(cid:228)mmelser avseende utgivning av e-pengar som (cid:228)r till- l(cid:228)mpliga p(cid:229) s(cid:229)v(cid:228)l kreditinstitut som p(cid:229) e-penninginstitut. Till exempel, och som n(cid:228)mnts ovan, inneh(cid:229)ller ECB:s rap- port uppgifter om behovet av att utgivare av e-pengar, dvs. s(cid:229)v(cid:228)l kreditinstitut som e-penninginstitut, (cid:228)r r(cid:228)ttsligt f(cid:246)r- l(cid:246)sa in e-pengar mot centralbanks- pliktade att till pari pengar p(cid:229) beg(cid:228)ran av innehavaren av dessa e-pengar. Med h(cid:228)nsyn till behovet av att skapa likartade konkurrensvillkor f(cid:246)r utgivning av e-pengar och mot bakgrund av strategiska (cid:246)verv(cid:228)ganden om monet(cid:228)ra system och betalningssystem (se (cid:228)ven stycke 19 nedan), b(cid:246)r krav av detta slag vara till- l(cid:228)mpning p(cid:229) s(cid:229)v(cid:228)l kreditinstitut som e-penninginstitut. Dessutom skulle ECB v(cid:228)lkomna att ett f(cid:246)rbud inf(cid:246)rdes f(cid:246)r att hindra personer och f(cid:246)retag som inte (cid:228)r kreditinsti- tut eller e-penninginstitut fr(cid:229)n att starta och driva verk- samhet avseende utgivning av e-pengar. 11. Avseende definitionen av ett e-penninginstitut i artikel 1. 3. a (cid:246)nskar ECB att en precisering inf(cid:246)rs enligt vilken med (cid:148)e-penninginstitut(cid:148) avses ett finansiellt f(cid:246)retag som inte (cid:228)r ett kreditinstitut enligt definitionen i artikel 1, f(cid:246)rsta strecksatsen i r(cid:229)dets direktiv 77/780/EEG, och som huvud- sakligen ger ut betalningsmedel i form av e-pengar och/ eller hanterar investeringar avseende beh(cid:229)llningen fr(cid:229)n s(cid:229)- dana inkomster utan att omfattas av r(cid:229)dets direktiv 93/22/EEG. 12. Avseende definitionen av e-pengar i artikel 1. 3. b anser ECB att den f(cid:246)reslagna definitionen p(cid:229) e-pengar m(cid:229)h(cid:228)nda syftar allt f(cid:246)r mycket p(cid:229) e-pengars tekniska aspekter som kan vara sv(cid:229)ra att (cid:246)vers(cid:228)tta i juridiska termer. Med h(cid:228)nsyn till detta f(cid:246)resl(cid:229)r ECB att ett koncept inf(cid:246)rs varvid e-pengar representerar en fordran gentemot utgivaren av dessa e-pengar. Denna fordran (cid:228)r inl(cid:246)sbar mot lagligt betalnings- medel eller giromedel som lagras p(cid:229) ett elektroniskt me- dium och godk(cid:228)nns som betalningsmedel av andra (icke- anknutna) f(cid:246)retag (cid:228)n det utgivande institutet. Med h(cid:228)nvis- ning till artikel 1. 3. b. iv, (cid:228)r ECB dessutom os(cid:228)ker p(cid:229) v(cid:228)rdet av att refera till (cid:148)elektroniskt genomf(cid:246)ra betalningar av mindre belopp(cid:148) eftersom en s(cid:229)dan h(cid:228)nvisning kan ge in- trycket att elektroniskt genomf(cid:246)rda betalningar av stora belopp inte omfattas av direktivutkast 1. till exempel kreditkort, 13. Avseende artikel 1. 4. a anser ECB att formuleringen (cid:148)och utgivning och administration av andra betalningsmedel en- ligt punkt 5 i bilagan till direktiv 89/646/EEG(cid:148) (detta om- fattar resecheckar och banks- checkar) (cid:228)r alltf(cid:246)r omfattande. Till exempel skulle e-pen- ninginstitut som till(cid:229)ts ge ut och administrera betalnings- medel som inneb(cid:228)r att kredit beviljas till enskilda kunder eller bolag (t. ex. kreditkort) uts(cid:228)ttas f(cid:246)r risker som inte tycks ha behandlats. Om e-penninginstitut dessutom inle- der andra verksamheter (cid:228)n utgivning och administration av e-pengar upph(cid:246)r dessa e-penninginstitut att vara de speci- aliserade institut de ursprungligen avs(cid:229)gs vara, vilket kan ifr(cid:229)gas(cid:228)tta l(cid:228)mpligheten med att ha ett s(cid:228)rskilt regelverk f(cid:246)r e-penninginstitut som i praktiken kanske endast i be- gr(cid:228)nsad omfattning (cid:228)gnar sig (cid:229)t utgivning av e-pengar. 6. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 189/9 Detta f(cid:246)refaller vara problematiskt (cid:228)ven med h(cid:228)nsyn till skapandet av likartade konkurrensvillkor f(cid:246)r kreditinstitut och e-penninginstitut, s(cid:228)rskilt d(cid:228)rf(cid:246)r att f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver betalningsmedel inte (cid:228)r utt(cid:246)mmande och f(cid:246)ljaktligen skulle kunna tolkas som om de omfattande betalningsmedel som e-penninginstitut inte f(cid:229)r ge ut utan att (cid:246)verg(cid:229) till att vara kreditinstitut enligt den g(cid:228)llande definitionen (t. ex. kon- tokort som inneb(cid:228)r h(cid:229)llande av ins(cid:228)ttningskonton). Av ovan angivna sk(cid:228)l anser ECB att formuleringen (cid:148)och ut- givning och administration av andra betalningsmedel(cid:148) an- tingen b(cid:246)r strykas och ett f(cid:246)rbud h(cid:228)rom inf(cid:246)ras eller be- gr(cid:228)nsas till f(cid:246)rutbetalda betalningsinstrument. 14. Avseende artikel 1. 4. b konstaterar ECB att den potentiella r(cid:228)ckvidden f(cid:246)r icke-finansiella verksamheter kan vara f(cid:246)r stor d(cid:229) dessa kan visa sig spela en mycket viktig roll och innefatta olika riskniv(cid:229)er. I detta sammanhang b(cid:246)r det upprepas att kraven p(cid:229) eget kapital och investerings- begr(cid:228)nsningarna till(cid:228)mpliga p(cid:229) e-penninginstitut (cid:228)r base- rade endast p(cid:229) e-penninginstitutens skulder relaterade till utest(cid:229)ende e-pengar. ECB skulle v(cid:228)lkomna en tydligare for- mulering avseende vilken icke-finansiell verksamhet e-pen- ninginstitut f(cid:229)r driva och f(cid:246)resl(cid:229)r att bakgrunden h(cid:228)rtill anges i motiven. I vilket fall som helst m(cid:229)ste riskerna i samband med denna verksamhet och riskerna i samband med investering av vinsterna fr(cid:229)n s(cid:229)dan verksamhet (cid:229)tg(cid:228)r- das om e-penninginstitut till(cid:229)ts att driva icke-finansiell verksamhet. 15. Avseende artikel 2. 1 skulle ECB f(cid:246)redra en omv(cid:228)nd formu- lering f(cid:246)r att d(cid:228)rmed upr(cid:228)tth(cid:229)lla att h(cid:228)nvisningar till kre- ditinstitut i all relevant gemenskapslagstiftning skall vara allm(cid:228)nt till(cid:228)mpliga, naturligtvis med undantag av de fall, som skall anges i artikel 2, i vilka en s(cid:229)dan till(cid:228)mpning inte (cid:228)r l(cid:228)mplig eller relevant. 16. Avseende artikel 2. 2 (cid:246)nskar ECB uttrycka sin oro, med h(cid:228)nvisning till artikel 5 i direktiv 77/780/EEG, om l(cid:228)mp- ligheten i att e-penninginstitut anv(cid:228)nder ordet (cid:148)bank(cid:148) i sin ben(cid:228)mning, (cid:228)ven om de kategoriseras som kreditinstitut. Anv(cid:228)ndningen av ordet (cid:148)bank(cid:148) av e-penninginstitut kan f(cid:246)rvirra allm(cid:228)nheten, s(cid:228)rskilt om man (cid:246)verv(cid:228)ger att e-pen- ninginstitut, som del av sin verksamhet att ge ut e-pengar enligt artikel 2. 4, inte tar emot ins(cid:228)ttningar. All potentiell f(cid:246)rv(cid:228)xling i detta sammanhang b(cid:246)r undvikas. 17. ECB v(cid:228)lkomnar att r(cid:229)dets direktiv 91/308/EEG om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att det finansiella systemet anv(cid:228)nds f(cid:246)r tv(cid:228)ttning av pengar samt r(cid:229)dets direktiv 92/30/EEG om gruppbaserad tillsyn (cid:246)ver kreditinstitut skall till(cid:228)mpas p(cid:229) e-penninginstitut. 18. Avseende f(cid:246)rsta stycket i artikel 2. 4 skulle ECB v(cid:228)lkomna inf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rder (som garanti, f(cid:246)rslustdelning eller f(cid:246)rs(cid:228)kringssystem) f(cid:246)r att skydda innehavare av e-pengar och uppr(cid:228)tth(cid:229)lla deras f(cid:246)rtroende f(cid:246)r detta betalnings- medel. Detta blir ytterligare (cid:246)nskv(cid:228)rt om anv(cid:228)ndandet av e-pengar i gemenskapen utvecklas kraftigt med tiden. 19. Avseende andra stycket i artikel 2. 4 (cid:229)terkommer ECB till st(cid:229)ndpunkten, med h(cid:228)nsyn till (cid:246)verv(cid:228)ganden avseende penningpolitik och policy f(cid:246)r betalningssystem, att e-pen- ninginstitut samt alla andra institut som ger ut e-pengar skall f(cid:246)rpliktas att till parikurs l(cid:246)sa in sina (cid:229)taganden i e-pengar till innehavare av e-pengar. Ur penningpolitisk synpunkt (cid:228)r kravet p(cid:229) inl(cid:246)sbarhet n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att bland annat uppr(cid:228)tth(cid:229)lla pengarnas funktion som ber(cid:228)knings- enhet, uppr(cid:228)tth(cid:229)lla prisstabiliteten genom att undvika obe- gr(cid:228)nsad utgivning av e-pengar samt f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla s(cid:229)v(cid:228)l m(cid:246)jligheten att kontrollera likviditetsvillkoren som de av ECBS fastst(cid:228)llda korta r(cid:228)ntorna. Dessa aspekter skulle kunna (cid:229)tg(cid:228)rdas genom att inf(cid:246)ra kontinuerlig inl(cid:246)sbarhet, dvs. innehavare av e-pengar skulle ha m(cid:246)jligheten att l(cid:246)sa in sina e-pengar n(cid:228)r som helst. D(cid:228)rut(cid:246)ver skulle inneha- varna av e-pengar ha den ovillkorliga r(cid:228)ttigheten att ut- tr(cid:228)da ur det ber(cid:246)rda e-penningssystemet om de s(cid:229) (cid:246)nskar. ¯terbetalningar vid inl(cid:246)sen som g(cid:246)rs av utgivare av e-pengar till innehavare av e-pengar enligt ovan skall ske antingen i lagligt betalningsmedel eller, med samtycke av den ber(cid:246)rda innehavaren av e-pengar, via bankf(cid:246)rbindelser genom att utf(cid:228)rda en o(cid:229)terkallelig betalningsorder e-pen- ninginnehavarens bankkonto tillgodo. I det sistn(cid:228)mnda fal- let m(cid:229)ste innehavaren av e-pengarna kunna v(cid:228)lja fritt till vilket bankkonto (cid:229)terbetalningen skall g(cid:246)ras. Dessa (cid:229)terbe- talningar skall g(cid:246)ras i samma valuta som den ber(cid:246)rda e-penningskulden. Dessa (cid:229)terbetalningar skall g(cid:246)ras senast aff(cid:228)rsdagen efter den dag inl(cid:246)sningsfordran togs emot av det ber(cid:246)rda e-penningsinstitutet. Inl(cid:246)sen av e-pengar skall till(cid:229)tas (cid:150) (cid:229)tminstone under en viss tidsperiod (att fastst(cid:228)llas) (cid:150) efter f(cid:246)rfallodagen f(cid:246)r e-pengarna eller f(cid:246)r den produkt p(cid:229) vilken e-pengarna lagras om det fortfarande (cid:228)r tekniskt m(cid:246)jligt att bekr(cid:228)fta v(cid:228)rdet av e-pengarna i fr(cid:229)ga. Eng(cid:229)ngs- kort och omladdningsbara kort skall hanteras p(cid:229) samma s(cid:228)tt vad g(cid:228)ller detta inl(cid:246)sbarhetskrav. Inl(cid:246)sen skall princi- piellt vara avgiftsfri. Avgifter eller provision f(cid:246)r inl(cid:246)sen av e-pengar kan endast godk(cid:228)nnas om de inte (cid:246)verstiger en rimlig och sk(cid:228)lig uppskattning av kostnaderna som uppst(cid:229)r f(cid:246)r utgivaren av e-pengar i samband med inl(cid:246)sen. Om s(cid:229)dana avgifter eller provision anses godtagbara skall de uttryckligen meddelas kunderna i f(cid:246)rv(cid:228)g. Inl(cid:246)sbarhetskra- vet skall till(cid:228)mpas lika p(cid:229) alle e-penningsystem oberoende av dessas inga utgivare av e-pengar, hur sm(cid:229) de (cid:228)n (cid:228)r, skall undantas fr(cid:229)n inl(cid:246)sbar- hetskravet. Slutligen, enligt ECB:s tolkning av andra me- ningen i andra delen av artikel 2. 4 inneb(cid:228)r denna att med- lemsstaterna i sin nationella lagstiftning inte skall behandla fr(cid:229)gan huruvida e-pengar skall kunna l(cid:246)sas in eller ej. Det f(cid:246)reg(cid:229)ende skall i vilket fall som helst inte p(cid:229)verka ECB:s beh(cid:246)righet. storlek. Med andra ord, C 189/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 7. 1999 20. Avseende artikel 3, antar ECB att en genomg(cid:229)ende analys har utf(cid:246)rts f(cid:246)r att best(cid:228)mma att det f(cid:246)reslagna beloppet f(cid:246)r startkapital och krav p(cid:229) kapitalbas st(cid:229)r i rimligt f(cid:246)rh(cid:229)llande till de risker som (cid:228)r knutna till verksamhet p(cid:229) e-penning- omr(cid:229)det som kan utf(cid:246)ras av ett e-penninginstitut. 21. Avseende artikel 4. 1, konstaterar ECB att e-penninginstitut kan, genom de betalningsinstrument de (cid:228)r auktoriserade att ge ut och administrera, ge kredit till enskilda kunder i den m(cid:229)n de i samband med resterande eller bolag, e-pengar, enligt denna artikel, kan h(cid:229)lla l(cid:229)griskinveste- ringar p(cid:229) ett belopp som inte understiger institutets skul- der relaterade till utest(cid:229)ende e-pengar. Riskerna i samband med kreditgivning tycks inte tas upp i direktivutkast 1 trots att dessa risker har en konkret verkan p(cid:229) e-penning- institutens finansiella stabilitet. F(cid:246)ljaktligen, och med h(cid:228)n- visning till stycke 13 ovan, f(cid:246)resl(cid:229)r ECB att ett allm(cid:228)nt f(cid:246)rbud inf(cid:246)rs mot att e-penninginstitut ger krediter till enskilda kunder eller bolag. Avseende artikel 4. 4, f(cid:246)rordar ECB dessutom att en miniminiv(cid:229) av samordning kr(cid:228)vs f(cid:246)r till(cid:228)mpningen av begr(cid:228)nsningar av marknadsrisker f(cid:246)r e-penninginstitut p(cid:229) grundval av deras investeringar, sna- rare (cid:228)n att l(cid:229)ta varje medlemsstat besluta om de l(cid:228)mpliga begr(cid:228)nsningarna. En miniminiv(cid:229) av samordning kan g(cid:228)lla som f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att tilldela e-penninginstitut EU-pass. 22. Avseende artikel 5, undrar ECB om formuleringen inte verkar h(cid:228)mmande p(cid:229) de ber(cid:246)rda myndigheternas r(cid:228)tt att utf(cid:246)ra unders(cid:246)kningar p(cid:229) plats. ECB f(cid:246)resl(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r att formuleringen (cid:148)p(cid:229) grundval av uppgifter fr(cid:229)n e-penning- instituten(cid:148) stryks. 23. Avseende artikel 6. 2, f(cid:246)rordar ECB en allm(cid:228)n h(cid:228)nvisning i ingressen av direktivutkast 1 till fr(cid:229)gan om utlokalisering av vissa av e-penninginstitutens verksamheter. ¯ andra sidan tvivlar ECB p(cid:229) att det f(cid:246)reslagna ensidiga och ome- delbara avslutandet av samarbetsavtal mellan e-penning- institut och andra f(cid:246)retag (cid:228)r praktiskt genomf(cid:246)rbart om det effektiva ut(cid:246)vandet av e-penninginstitutens r(cid:228)ttighet att (cid:246)vervaka och begr(cid:228)nsa riskerna med anknytning till utlokaliserad verksamhet begr(cid:228)nsas. 24. Avseende artikel 7, f(cid:246)rordar ECB ett tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt enligt vilket samtliga e-penninginstitut, oberoende av storlek, skall underkastas en minimireglering p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). S(cid:228)rskilt, och som beskrivits ovan, skall inl(cid:246)sbarhetskravet till(cid:228)mpas p(cid:229) alla e-penningsystem oberoende av storlek likas(cid:229), skall ECB i varje fall f(cid:246)rbeh(cid:229)llas m(cid:246)jligheten och, att kunna kr(cid:228)va minimireserver av e-penninginstitut och insamla statistiska uppgifter fr(cid:229)n dem. Direktivutkast 2 f(cid:246)rsta banksamordningsdirektivet 25. Enligt vad som redan anf(cid:246)rts i rapporten, f(cid:246)rordar ECB en (cid:228)ndring av det f(cid:246)r att omfatta alla utgivare av e-pengar i definitionen f(cid:246)r (cid:148)kredit- institut(cid:148), tillsammans med institut som tar emot ins(cid:228)tt- ningar och andra (cid:229)terbetalbara medel fr(cid:229)n offentligheten och ger kredit f(cid:246)r egen r(cid:228)kning. Det framh(cid:246)lls vid den tidpunkten att detta verkligen skulle skapa likartade kon- kurrensvillkor, s(cid:228)rskilt d(cid:228)rf(cid:246)r att det s(cid:228)kerst(cid:228)ller att alla utgivare av e-pengar blir f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en l(cid:228)mplig tillsyn och ing(cid:229)r i kategorien institut som, i enlighet med artikel 19. 1 i stadgan, kan underkastas ECB:s krav p(cid:229) minimire- server och statistisk redovisning i etapp tre av EMU. Denna m(cid:246)jlighet f(cid:246)r ECB att kr(cid:228)va minimireserver och statistiska uppgifter fr(cid:229)n alla utgivare av e-pengar i etapp tre av EMU (cid:228)r v(cid:228)sentlig, s(cid:228)rskilt i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla f(cid:246)rberedelsen inf(cid:246)r en betydligt v(cid:228)xande anv(cid:228)ndning av e-pengar med konkret verkan p(cid:229) penningpolitiken. Dessa krav (cid:228)r ocks(cid:229) n(cid:246)dv(cid:228)ndiga med h(cid:228)nsyn till behovet f(cid:246)r lika behandling j(cid:228)mf(cid:246)rt med utgivare av andra typer av betalningsmedel som redan lyder under krav p(cid:229) minimireserver och statis- tisk redovisning. 26. Detta yttrande fr(cid:229)n ECB skall offentligg(cid:246)ras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utf(cid:228)rdat i Frankfurt am Main den 18 januari 1999. ECB:s ordf(cid:246)rande W. F. DUISENBERG


title: 1999/79/EG: Entscheidung des Rates vom 18. Januar 1999 zur Änderung von Artikel 3 der Entscheidung 98/198/EG

eurovoc_concepts:
United Kingdom
VAT
derogation from EU law
hire purchase
tax relief
vehicle rental

formats: html pdf print

text: L 27/22 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 2. 2. 1999 II (Nicht ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) RAT ENTSCHEIDUNG DES RATES vom 18. Januar 1999 zur (cid:142)nderung von Artikel 3 der Entscheidung 98/198/EG (1999/79/EG) DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Sechste Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvor- schriften der Mitgliedstaaten (cid:129)ber die Umsatzsteuern — gemeinsames Mehrwertsteuersystem: einheitliche steuer- pflichtige Bemessungsgrundlage (1), auf Artikel 27, insbesondere gest(cid:129)tzt auf die vorausgegangenen Entscheidungen 95/ 252/EG (2) und 98/198/EG (3), auf Vorschlag der Kommission, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Nach Artikel 27 Absatz 1 der Richtlinie 77/388/EWG kann der Rat auf Vorschlag der Kommission einstimmig jeden Mitgliedstaat erm(cid:132)chtigen, von der genannten Richtlinie abweichende Sondermaßnahmen einzuf(cid:129)hren oder zu verl(cid:132)ngern, um die Erhebung der Steuern zu vereinfachen oder Steuerhinterziehungen oder -umge- hungen zu verh(cid:129)ten. Mit Schreiben, das am 20. Juli 1998 beim Generalsekreta- riat der Kommission eingetragen wurde, hat die Regie- rung des Vereinigten K(cid:148)nigreichs eine Erm(cid:132)chtigung zur Verl(cid:132)ngerung einer Ausnahmeregelung beantragt, die ihr mit den Entscheidungen 95/252/EG und 98/198/EG erteilt worden war. (1) ABl. L 145 vom 13. 6. 1977, S. 1. Richtlinie zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Richtlinie 98/80/EG (ABl. L 281 vom 17. 10. 1998, S. 31). (2) ABl. L 159 vom 11. 7. 1995, S. 19. (3) ABl. L 76 vom 13. 3. 1998, S. 31. Die anderen Mitgliedstaaten wurden am 22. September 1998 (cid:129)ber den Antrag des Vereinigten K(cid:148)nigreichs unter- richtet. Nach der Ausnahmeregelung sollen zum einen 50 % der MwSt. auf Ums(cid:132)tze aus Vermietung oder Leasing eines Personenfahrzeugs vom Vorsteuerabzug des Mieters oder ausgenommen werden, wenn dieses Leasingnehmers Fahrzeug privat genutzt wird, und zum anderen soll die f(cid:129)r die private Nutzung des betreffenden Fahrzeugs geschuldete MwSt. nicht eingezogen werden. Die rechtlichen und sachlichen Elemente, die die Erm(cid:132)chtigung zur Anwendung einer Ausnahmeregelung gerechtfertigt haben, sind unver(cid:132)ndert und bestehen weiter. Die Kommission hat am 17. Juni 1998 einen Vorschlag f(cid:129)r eine Richtlinie des Rates zur (cid:142)nderung der Sechsten Richtlinie bez(cid:129)glich des Vorsteuerabzugs (4) vorgelegt. zielt Dieser Vorschlag eine Ann(cid:132)herung der auf Vorschriften (cid:129)ber die Beschr(cid:132)nkung des Vorsteuerabzugs- rechts ab, so daß die Unterschiede zwischen den in der Gemeinschaft insbesondere geltenden Vorschriften, bez(cid:129)glich der Ausgaben f(cid:129)r Personenkraftfahrzeuge, verringert werden. Daher ist die Geltungsdauer der Erm(cid:132)chtigung bis zum Inkrafttreten der vorgenannten Richtlinie, h(cid:148)chstens jedoch bis zum 31. Dezember 2000 zu verl(cid:132)ngern, sofern die Richtlinie bis zu diesem Termin noch nicht in Kraft getreten ist, so daß die M(cid:148)glichkeit besteht, zu diesem Zeitpunkt unter Ber(cid:129)cksichtigung der Er(cid:148)rterung des genannten Richtlinienvorschlags im Rat die Zweckm(cid:132)- ßigkeit der Ausnahmeregelung zu beurteilen. (4) ABl. C 219 vom 15. 7. 1998, S. 16. 2. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 27/23 Die Ausnahmeregelung hat keine negativen Auswir- kungen auf die MwSt. -Eigenmittel der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften — auf Vorsteuerabzug nach Artikel 17 Absatz 6 Unterab- satz 1 der Richtlinie 77/388/EWG er(cid:148)ffnen, sp(cid:132)testens jedoch am 31. Dezember 2000. “ HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Artikel 3 der Entscheidung 98/198/EG erh(cid:132)lt folgende Fassung: „Artikel 3 Diese Erm(cid:132)chtigung erlischt am Tag des Inkrafttre- tens der gemeinschaftlichen Vorschriften, mit denen festgelegt wird, welche Ausgaben keinen Anspruch Artikel 2 Diese Entscheidung gilt mit Wirkung vom 1. Januar 1999. Artikel 3 Diese Entscheidung ist an das Vereinigte K(cid:148)nigreich gerichtet. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 18. Januar 1999. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident O. LAFONTAINE


title: AVIS DU CONSEIL du 18 janvier 1999 relatif au programme de stabilité de l'Autriche pour 1998-2002

eurovoc_concepts:
Austria
budget policy
economic policy
economic stabilisation

text: 17. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes C 42/5 AVIS DU CONSEIL du 18 janvier 1999 relatif au programme de stabilit~ de l’Autriche pour 1998(cid:220)2002 (1999/C 42/04) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP^ENNE, vu le trait~ instituant la Communaut~ europ~enne, vu le r(cid:127)glement (CE) no 1466/97 du Conseil du 7 juillet 1997 relatif au renforcement de la surveillance des posi(cid:220) tions budg~taires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques ~conomiques(cid:216)(˛), et notam(cid:220) ment son article 5, paragraphes 1 et 2, vu la recommandation de la Commission, apr(cid:127)s consultation du comit~ ~conomique et financier, A RENDU LE PR^SENT AVIS: Le 18 janvier, le Conseil a examin~ le programme de stabilit~ de l’Autriche, qui couvre la p~riode 1998(cid:220)2002. Le Conseil note avec satisfaction que le programme donne des informations d~taill~es sur l’~volution pr~visi(cid:220) bles des agr~gats macro~conomiques et budg~taires pour le programme. Les objectifs la p~riode couverte par budg~taires pour 1998 et 1999 sont fond~s sur les programmes budg~taires de ces ann~es. En ce qui concerne les ann~es post~rieures { 1999, le programme ne fournit pas, d’une mani(cid:127)re g~n~rale, d’informations quantitatives sur les mesures budg~taires. Le programme envisage une diminution du d~ficit public global, qui atteindrait 1,4(cid:216)% du produit int~rieur brut (PIB) d’ici { l’an 2002, tandis que le ratio d’endettement brut devrait diminuer pour atteindre 60(cid:216)% du PIB. Le Conseil note que le programme repose sur l’important assainissement budg~taire qui a eu lieu de 1995 { 1997. Il se f~licite de l’obtention de r~sultats budg~taires notable(cid:220) ment meilleurs que ce qui ~tait vis~. Il regrette, n~an(cid:220) moins, qu’aucune nouvelle r~duction du d~ficit public n’ait ~t~ r~alis~e en 1998, malgr~ un environnement propice { la croissance. Le programme est fond~ sur des pr~visions macro~cono(cid:220) miques indiquant un ralentissement de la croissance, qui passerait du niveau ~lev~ actuel { une croissance l~g(cid:127)re(cid:220) ment inf~rieure au taux tendanciel d’ici { la fin de la p~riode consid~r~e. Le Conseil estime que ce sc~nario semble r~aliste, mais il note l’existence d’un risque de d~clin si l’actuelle crise financi(cid:127)re et ~conomique interna(cid:220) tionale devait se prolonger. (˛)(cid:217)JO L 209 du 2. 8. 1997, p. 1. la poursuite mod~r~e de Le programme se fonde sur l’hypoth(cid:127)se selon laquelle, l’augmentation des gr|ce { salaires et { une chute des prix { l’importation, les pres(cid:220) sions inflationnistes resteront faibles. Le Conseil note que, pour que la combinaison pr~vue entre croissance de l’emploi, r~duction du chłmage et maintien d’une infla(cid:220) tion peu ~lev~e se concr~tise, d’autres am~liorations structurelles du march~ du travail et des produits seront n~cessaires. En outre, il conviendrait de surveiller de pr(cid:127)s l’~volution des indices de comp~titivit~ et de poursuivre les r~formes structurelles renfor(cid:136)ant la position comp~ti(cid:220) tive de l’Autriche. Le Conseil juge appropri~ que l’assainissement budg~(cid:220) taire envisag~ dans le programme soit atteint par une diminution du ratio recettes/PIB contrebalanc~e par une diminution du ratio d~penses/PIB. Il note, toutefois, que l’objectif global visant { r~duire de 0,8(cid:216)% du PIB le d~ficit public g~n~ral et de 4,4(cid:216)% du PIB le ratio d’endettement brut entre 1998 et 2002 est tr(cid:127)s modeste. Le Conseil reconna(cid:244)t que, en raison de la faible variabi(cid:220) lit~ de la croissance en Autriche, l’objectif envisag~ { moyen terme d’un d~ficit de 1,4(cid:216)% du PIB serait suffi(cid:220) sant pour permettre le fonctionnement des stabilisateurs automatiques dans une r~cession cyclique normale, sans risquer de d~passer la valeur de r~f~rence de 3(cid:216)% du PIB. Le Conseil conclut que, dans ce sens, le programme est conforme aux dispositions du pacte de stabilit~ et de croissance. impr~vue de Le Conseil note, toutefois, que la strat~gie budg~taire adopt~e par le gouvernement autrichien semble vuln~(cid:220) rable aux risques parce qu’elle ne pr~voit pas de marge de s~curit~ suppl~mentaire. Un objectif de r~duction du d~ficit plus ambitieux aurait ~t~ opportun pour se l’activit~ garantir contre une ~volution ~conomique et des finances publiques, pour disposer d’une marge de man§uvre permettant de recourir ~ven(cid:220) tuellement { une politique budg~taire anticonjoncturelle discr~tionnaire et de mettre en §uvre des mesures concr(cid:127)tes de cr~ation d’emplois et d’autres politiques structurelles conformes aux lignes directrices pour l’emploi, et pour assurer une diminution plus rapide du ratio d’endettement dans la perspective de la charge financi(cid:127)re { long terme d~coulant du vieillissement de la population. C’est pourquoi le Conseil encourage le gouvernement autrichien { appliquer le programme budg~taire de 1999 avec la plus grande rigueur et { veiller { ce que le ratio d’endettement soit fermement maintenu sur une trajec(cid:220) toire d~croissante. Pour les ann~es post~rieures { 1999, le C 42/6 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes 17. 2. 1999 Conseil invite le gouvernement autrichien { tout mettre en §uvre pour r~aliser, comme par le pass~, les objectifs budg~taires d~finis dans le programme de stabilit~, augmentant ainsi la marge de s~curit~ afin de minimiser le risque de d~passer la valeur de r~f~rence de 3(cid:216)% du PIB. Le Conseil se r~jouit des mesures structurelles de r~forme pr~vues qui sont d~crites dans le programme. L’id~e ma(cid:244)tresse de ces mesures semble ad~quate et conforme aux recommandations du Conseil du 6 juillet 1998 concernant les grandes orientations de la politique ~conomique des ^tats membres et de la Communaut~(cid:216)(˛). Le Conseil invite avec insistance le gouvernement autri(cid:220) chien { financer des r~formes entra(cid:244)nant des d~penses publiques suppl~mentaires gr|ce aux ~conomies r~alis~es dans d’autres domaines. Il encourage le gouvernement autrichien { mettre en §uvre les r~formes avec c~l~rit~ et d~termination, car elles constitueront un ~l~ment essen(cid:220) tiel de le programme de stabilit~. la r~alisation des objectifs d~finis dans (˛)(cid:217)JO L 200 du 16. 7. 1998, p. 34


title: STELLUNGNAHME DES RATES vom 18. Januar 1999 zu dem Stabilitätsprogramm Österreichs für den Zeitraum 1998-2002

text: 17. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften C 42/5 STELLUNGNAHME DES RATES vom 18. Januar 1999 zu dem Stabilit…tsprogramm ˆsterreichs f(cid:190)r den Zeitraum 1998(cid:134)2002 (1999/C 42/04) DER RAT DER EUROP´ISCHEN UNION - gest(cid:190)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:190)ndung der Europ…i(cid:220) schen Gemeinschaft, gest(cid:190)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1466/97 des Ra(cid:220) tes vom 7. Juli 1997 (cid:190)ber den Ausbau der haushaltspoliti(cid:220) schen ˜berwachung und der ˜berwachung und Koordi(cid:220) nierung der Wirtschaftspolitiken(cid:216)(˛), insbesondere auf die Artikel 5 Abs…tze 1 und 2, auf Empfehlung der Kommission, nach Anh‰rung des Wirtschafts(cid:220) und Finanzausschus(cid:220) ses(cid:217)- HAT FOLGENDE STELLUNGNAHME ABGEGEBEN: Am 18. Januar 1999 pr(cid:190)fte der Rat das Stabilit…tspro(cid:220) gramm ˆsterreichs f(cid:190)r den Zeitraum 1998-2002. Der Rat stellt mit Befriedigung fest, da¤ das Programm ein(cid:220) gehend Auskunft (cid:190)ber die erwartete Entwicklung der ge(cid:220) samtwirtschaftlichen und haushaltspolitischen Rahmen(cid:220) daten w…hrend seiner Laufzeit erteilt. Die haushaltspoli(cid:220) tischen Zielvorgaben f(cid:190)r 1998 und 1999 ergeben sich aus den Haushaltspl…nen f(cid:190)r diese Jahre. F(cid:190)r die Jahre nach 1999 enth…lt das Programm keine generellen Aussagen zahlenm…¤iger Art zur Haushaltspolitik. Das Programm sieht bis zum Jahr 2002 einen Abbau des gesamtstaatlichen Haushaltsdefizits auf 1,4(cid:216)% des Brut(cid:220) toinlandsprodukts (BIP) vor, w…hrend die Gesamtschul(cid:220) denquote auf 60(cid:216)% des BIP sinken soll. Der Rat stellt fest, da¤ das Programm auf den signifikanten Fortschrit(cid:220) ten bei der Haushaltskonsolidierung in den Jahren 1995-1997 aufbaut. Der Rat begr(cid:190)¤t, da¤ im Haus(cid:220) haltsbereich deutlich bessere Ziele erreicht wurden als geplant. Er bedauert allerdings, da¤ 1998 trotz eines g(cid:190)nstigen Wachstumsumfelds keine weitere Verringe(cid:220) rung des Staatsdefizits erzielt wurde. Das Programm beruht auf einer gesamtwirtschaftlichen Projektion, wonach das Wirtschaftswachstum bis zum Ende des Bezugszeitraums von den derzeitigen hohen Werten auf ein leicht unter dem Gesamttrend liegendes Wachstum zur(cid:190)ckgehen wird. Der Rat betrachtet dieses Szenario als realistisch, stellt jedoch fest, da¤ ein Ab(cid:220) schwungrisiko f(cid:190)r den Fall besteht, da¤ die derzeitige in(cid:220) ternationale Wirtschafts(cid:220) und Finanzkrise anh…lt. (˛)(cid:217)ABl. L 209 vom 2. 8. 1997, S. 1. Das Programm geht davon aus, da¤ der Inflationsdruck dank einer gem…¤igten Lohnentwicklung und r(cid:190)ckl…ufi(cid:220) ger Einfuhrpreise gering bleiben wird. Der Rat stellt fest, da¤ es weiterer struktureller Verbesserungen auf dem Waren(cid:220) und dem Arbeitsmarkt bed(cid:190)rfen wird, damit das erhoffte Zusammenspiel der Schaffung von Arbeitspl…t(cid:220) zen, des R(cid:190)ckgangs der Arbeitslosigkeit und einer gering bleibenden Inflation eintreten wird. Des weiteren sollte die Entwicklung der Wettbewerbsindikatoren genau be(cid:220) obachtet und die Strukturreformen zur Verbesserung der Wettbewerbsposition ˆsterreichs fortgesetzt werden. Der Rat h…lt es f(cid:190)r sachgerecht, da¤ die im Programm vorgesehene Haushaltskonsolidierung erreicht wird, wo(cid:220) bei die Einnahmenquote zwar zur(cid:190)ckgeht, in noch st…r(cid:220) kerem Ma¤ aber die Ausgabenquote gedrosselt wird. Der Rat stellt allerdings fest, da¤ das f(cid:190)r die Jahre 1998 bis 2002 gesteckte Gesamtziel einer Verringerung des ge(cid:220) samtstaatlichen Defizits um 0,8(cid:216)% des BIP und der Ge(cid:220) samtschuldenquote um 4,4(cid:216)% des BIP sehr bescheiden ist. Der Rat erkennt an, da¤ der als Ziel in Aussicht genom(cid:220) mene mittelfristige Defizitwert von 1,4(cid:216)% des BIP ange(cid:220) sichts der geringen Schwankungen des Wirtschaftswachs(cid:220) tums in ˆsterreich daf(cid:190)r ausreichen d(cid:190)rfte, da¤ die au(cid:220) tomatischen Stabilisatoren bei einem normalen Konjunk(cid:220) turr(cid:190)ckgang wirksam werden k‰nnen, ohne da¤ die Ge(cid:220) fahr einer ˜berschreitung des Referenzwerts von 3(cid:216)% des BIP besteht. Der Rat schlie¤t daraus, da¤ das Pro(cid:220) gramm in diesem Sinne den Bestimmungen des Wachs(cid:220) tums(cid:220) und Stabilit…tspakts gerecht wird. Der Rat stellt allerdings fest, da¤ die Haushaltsstrategie der ‰sterreichischen Regierung risikobehaftet erscheint, da sie keine weiteren Sicherheitsmargen vorsieht. Ein weitergestecktes Defizitziel w…re angebracht gewesen, um sich gegen unvorhergesehene Entwicklungen der Wirtschaft und des Staatshaushalts abzusichern, um ei(cid:220) nen Spielraum f(cid:190)r eine der Konjunkturentwicklung be(cid:220) wu¤t entgegengesetzte Haushaltspolitik sowie f(cid:190)r die Durchf(cid:190)hrung aktiver politischer Ma¤nahmen zur Schaf(cid:220) fung von Arbeitspl…tzen und sonstiger struktureller Ma¤(cid:220) nahmen im Einklang mit den besch…ftigungspolitischen Leitlinien zu er‰ffnen und um angesichts der l…ngerfristi(cid:220) gen finanziellen Belastung aufgrund der Alterung der Bev‰lkerung f(cid:190)r einen schnelleren R(cid:190)ckgang der Schul(cid:220) denquote zu sorgen. Der Rat legt der ‰sterreichischen Regierung daher nahe, den Haushaltsplan 1999 so rigoros wie m‰glich auszu(cid:220) f(cid:190)hren und daf(cid:190)r Sorge zu tragen, da¤ die Schulden(cid:220) quote strikt auf einem Abw…rtstrend gehalten wird. Be(cid:220) z(cid:190)glich der auf das Jahr 1999 folgenden Jahre ersucht C 42/6 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften 17. 2. 1999 der Rat die ‰sterreichische Regierung, alles daran zu set(cid:220) zen, da¤ die im Stabilit…tsprogramm gesteckten Haus(cid:220) haltsziele wie in der Vergangenheit (cid:190)bertroffen werden und so die Sicherheitsmarge erweitert wird, damit die Gefahr einer ˜berschreitung des Referenzwerts von 3(cid:216)% des BIP m‰glichst gering bleibt. Der Rat begr(cid:190)¤t die in dem Programm aufgezeigten Pl…ne f(cid:190)r Strukturreformma¤nahmen. Das Gesamtkon(cid:220) zept der Reformma¤nahmen erscheint angemessen zu sein und in Einklang mit der Empfehlung des Rates vom 6. Juli 1998 (cid:190)ber die Grundz(cid:190)ge der Wirtschaftspolitik der Mitgliedstaaten und der Gemeinschaft(cid:216)(˛) zu stehen. Der Rat legt der ‰sterreichischen Regierung nahe, Re(cid:220) formma¤nahmen, die zus…tzliche staatliche Ausgaben be(cid:220) wirken, durch Einsparungen in anderen Bereichen zu fi(cid:220) nanzieren. Der Rat ermutigt die ‰sterreichische Regie(cid:220) rung, die Reformen rasch und entschlossen durchzuf(cid:190)h(cid:220) ren, da dies ein entscheidender Faktor f(cid:190)r die Verwirkli(cid:220) chung der im Stabilit…tsprogramm gesteckten Ziele sein wird. (˛)(cid:217)ABl. L 200 vom 16. 7. 1998, S. 34


title: Commission Regulation (EC) No 114/1999 of 18 January 1999 laying down to what extent applications for issue of export licences submitted during January 1999 for beef and veal products which may benefit from special import treatment in a third country may be accepted

eurovoc_concepts:
beef
export licence
import
third country

formats: pdf print

text: 19. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 14/23 COMMISSION REGULATION (EC) No 114/1999 of 18 January 1999 laying down to what extent applications for issue of export licences submitted during January 1999 for beef and veal products which may benefit from special import treatment in a third country may be accepted THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 1445/ 95 of 26 June 1995 on rules of application for import and export licences in the beef and veal sector and repealing Regulation (EEC) No 2377/80 (1), as last amended by Regulation (EC) No 2648/98 (2), and in particular Article 12(8) thereof, Whereas Regulation (EC) No 1445/95 lays down, in Article 12, detailed rules for export licence applications for the products referred to in Article 1 of Commission Regulation (EEC) No 2973/79 (3), as last amended by Regulation (EEC) No 3434/87 (4); Whereas Regulation (EEC) No 2973/79 fixed the quant- ities of meat which might be exported on special terms for the first quarter of 1999; than those available; whereas these applications can, therefore, be met in full, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The applications for export licences lodged in January 1999 for the beef and veal referred to in Regulation (EEC) No 2973/79 for the first quarter of 1999 shall be met in full. Article 2 Applications for licences in respect of the meat referred to in Article 1 may be lodged in accordance with Article 12 of Regulation (EC) No 1445/95 during the first 10 days of the second quarter of 1999 the total quantity available being 2 500 tonnes. Article 3 Whereas the quantities for which licence applications have been lodged for the first quarter of 1999 are lower This Regulation shall enter into force on 19 January 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 18 January 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 143, 27. 6. 1995, p. 35. (2) OJ L 335, 10. 12. 1998, p. 39. (3) OJ L 336, 29. 12. 1979, p. 44. (4) OJ L 327, 18. 11. 1987, p. 7


title: 1999/80/CE: Décision du Conseil du 18 janvier 1999 autorisant la République italienne à appliquer une mesure dérogatoire aux articles 2 et 10 de la sixième directive (77/388/CEE) en matière d'harmonisation des législations des États membres relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires

eurovoc_concepts:
Italy
VAT
approximation of laws
derogation from EU law
tax harmonisation
waste

text: L 27/24 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 2. 1999 D(cid:144)CISION DU CONSEIL du 18 janvier 1999 autorisant la R(cid:130)publique italienne (cid:133) appliquer une mesure d(cid:130)rogatoire aux articles 2 et 10 de la sixi(cid:138)me directive (77/388/CEE) en mati(cid:138)re d’harmonisation des l(cid:130)gislations des (cid:144)tats membres relatives aux taxes sur le chiffre d’affaires (1999/80/CE) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu la sixi(cid:138)me directive (77/388/CEE) du Conseil du 17 mai 1977 en mati(cid:138)re d’harmonisation des l(cid:130)gislations des (cid:144)tats membres relatives aux taxes sur le chiffre d’af- faires — Syst(cid:138)me commun de taxe sur la valeur ajout(cid:130)e: assiette uniforme (1), et notamment son article 27, para- graphe 1, vu la proposition de la Commission, consid(cid:130)rant que, aux termes de l’article 27, paragraphe 1, de la directive 77/388/CEE, le Conseil, statuant (cid:133) l’unani- mit(cid:130) sur proposition de la Commission, peut autoriser tout (cid:144)tat membre (cid:133) introduire des mesures particuli(cid:138)res d(cid:130)rogatoires (cid:133) cette directive afin de simplifier la percep- tion de la taxe ou d’(cid:130)viter certaines fraudes ou (cid:130)vasions fiscales; consid(cid:130)rant que, par lettre enregistr(cid:130)e (cid:133) la Commission le 19 mars 1998, la R(cid:130)publique italienne a sollicit(cid:130) l’autori- sation d’introduire une mesure d(cid:130)rogatoire aux articles 2 et 10 de la directive 77/388/CEE; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 27, paragraphe 3, de la directive 77/388/CEE, les autres (cid:144)tats membres ont (cid:130)t(cid:130) inform(cid:130)s le 17 avril 1998 de la demande intro- duite par la R(cid:130)publique italienne; consid(cid:130)rant que cette mesure particuli(cid:138)re vise premi(cid:138)re- ment (cid:133) exon(cid:130)rer, sans accorder de droit (cid:133) d(cid:130)duction de la taxe, les livraisons de ferrailles et autres mat(cid:130)riaux de r(cid:130)cup(cid:130)ration effectu(cid:130)es par des entreprises qui, soit ont une installation permanente et ont r(cid:130)alis(cid:130) au cours de l’ann(cid:130)e pr(cid:130)c(cid:130)dente un chiffre d’affaires hors taxe inf(cid:130)rieur ou (cid:130)gal (cid:133) 2 milliards de lires italiennes, soit n’ont pas d’installation permanente; consid(cid:130)rant que la mesure vise deuxi(cid:138)mement (cid:133) accorder un droit d’option en faveur du r(cid:130)gime g(cid:130)n(cid:130)ral de la taxe aux entreprises qui ont une installation permanente et dont le chiffre d’affaires hors taxe r(cid:130)alis(cid:130) au cours de l’ann(cid:130)e pr(cid:130)c(cid:130)dente est compris entre 150 millions et 2 milliards de lires italiennes; (1) JO L 145 du 13. 6. 1977, p. 1. Directive modifi(cid:130)e en dernier lieu par la directive 96/95/CE (JO L 338 du 28. 12. 1996, p. 89). consid(cid:130)rant que la mesure vise troisi(cid:138)mement (cid:133) soumettre (cid:133) un r(cid:130)gime de suspension de la taxe, accompagn(cid:130) d’un droit (cid:133) d(cid:130)duction, les livraisons de d(cid:130)chets de m(cid:130)taux non ferreux, quel que soit le chiffre d’affaires hors taxe de l’entreprise; consid(cid:130)rant que ce r(cid:130)gime est susceptible de constituer un moyen efficace de lutte contre la fraude qui tend (cid:133) se d(cid:130)velopper dans ce secteur; consid(cid:130)rant que, d(cid:138)s lors, le r(cid:130)gime particulier r(cid:130)pond aux conditions de l’article 27 de la directive 77/388/CEE; consid(cid:130)rant que la Commission a adopt(cid:130) le 10 juillet 1996 un programme de travail accompagn(cid:130) d’un calen- drier de propositions pr(cid:130)voyant une avanc(cid:130)e progressive et par (cid:130)tapes vers un syst(cid:138)me commun de TVA pour le march(cid:130) unique; consid(cid:130)rant que, d(cid:138)s lors, il y a lieu d’accorder l’autorisa- tion jusqu’au 31 d(cid:130)cembre 2000, ce qui permettra ainsi d’(cid:130)valuer (cid:133) ce moment la coh(cid:130)rence de la mesure d(cid:130)roga- toire l’approche globale du nouveau syst(cid:138)me avec commun de TVA; consid(cid:130)rant que cette d(cid:130)rogation n’aura pas d’incidences sur les ressources propres des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes provenant de la TVA, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier La R(cid:130)publique italienne est autoris(cid:130)e, (cid:133) compter du 1er janvier 1999 et jusqu’au 31 d(cid:130)cembre 2000, (cid:133) appliquer un r(cid:130)gime particulier de taxation du secteur des mat(cid:130)riaux usag(cid:130)s et des d(cid:130)chets, qui contient des dispositions d(cid:130)ro- gatoires (cid:133) la sixi(cid:138)me directive 77/388/CEE. Les dispositions d(cid:130)rogatoires pr(cid:130)vues par ce r(cid:130)gime sont d(cid:130)finies aux articles 2 et 3. Article 2 Par d(cid:130)rogation (cid:133) l’article 2, paragraphe 1, de la directive 77/388/CEE et sans pr(cid:130)judice de l’article 3, sont exon(cid:130)- r(cid:130)es de TVA les livraisons de mat(cid:130)riaux usag(cid:130)s et de d(cid:130)chets consistant notamment en papiers, cartons, chif- fons ou verres effectu(cid:130)es par des entreprises: 2. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 27/25 — qui disposent d’une installation permanente et dont le chiffre d’affaires hors taxe r(cid:130)alis(cid:130) au cours de l’ann(cid:130)e pr(cid:130)c(cid:130)dente est (cid:133) 2 milliards de lires italiennes, inf(cid:130)rieur — ou qui ne disposent pas d’une installation perma- nente. Les entreprises vis(cid:130)es au premier tiret dont le chiffre d’affaires hors taxe r(cid:130)alis(cid:130) au cours de l’ann(cid:130)e pr(cid:130)c(cid:130)dente est sup(cid:130)rieur (cid:133) 150 millions de lires italiennes peuvent (cid:136)tre autoris(cid:130)es (cid:133) ne pas soumettre ces livraisons au r(cid:130)gime particulier pr(cid:130)vu au premier alin(cid:130)a. Article 3 Par d(cid:130)rogation (cid:133) l’article 10, paragraphe 2, de la directive 77/388/CEE, les livraisons de d(cid:130)chets de m(cid:130)taux non ferreux, y compris ceux qui ont subi une transformation initiale grossi(cid:138)re qui permet de les r(cid:130)duire en formes primaires, (cid:133) l’aide de structures techniques minimales et (cid:130)l(cid:130)mentaires, sont soumises (cid:133) un r(cid:130)gime de suspension du paiement de la taxe. Sont (cid:130)galement soumises (cid:133) ce r(cid:130)gime de suspension du paiement de la taxe les livraisons de mat(cid:130)riaux usag(cid:130)s et de d(cid:130)chets autres que les d(cid:130)chets de m(cid:130)taux non ferreux effectu(cid:130)es par des assujettis op(cid:130)rant conjointement dans le secteur des d(cid:130)chets de m(cid:130)taux non ferreux et dans celui des autres mat(cid:130)riaux de r(cid:130)cup(cid:130)ration, pour autant que les op(cid:130)rations concernant les d(cid:130)chets de m(cid:130)taux non ferreux ne pr(cid:130)sentent pas un caract(cid:138)re accessoire. Article 4 La R(cid:130)publique italienne est destinataire de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Fait (cid:133) Bruxelles, le 18 janvier 1999. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident O. LAFONTAINE


title: ΓΝΩΜΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 18ης Ιανουαρίου 1999 για το πρόγραμμα σταθερότητας της Ιρλανδίας, 1999-2001

eurovoc_concepts:
Ireland
budget policy
economic policy
economic stabilisation

text: C (cid:216)42/4 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn 17. 2. 1999 GNVMH TOY SYMBOYLIOY thw 18hw Ianoyar(cid:242)oy 1999 gia to pr(cid:246)gramma staqer(cid:246)thtaw thw Irland(cid:242)aw, 1999(cid:220)2001 (1999/C 42/03) TO SYMBOYLIO THS EYRVPA(cid:231)KHS ENVSHS, (cid:190)Exontaw yp(cid:246)ch: th synq(cid:254)kh gia thn (cid:242)drysh thw Eyrvpaık(cid:254)w Koin(cid:246)thtaw, ton kanonism(cid:246) (EK) ariq 1466/97 toy Symboyl(cid:242)oy, thw 7hw Ioyl(cid:242)oy 1997, gia thn en(cid:242)sxysh thw epopte(cid:242)aw thw dhmosio(cid:220) nomik(cid:254)w kat‘stashw kai thn epopte(cid:242)a kai syntonism(cid:246) tvn oikonomik(cid:215)n politik(cid:215)n(cid:216)(˛), kai id(cid:242)vw to ‘rqro 5 par‘(cid:220) grafow 1 kai 2, th s(cid:255)stash poy ej~dvse h Epitrop(cid:254), (cid:190)Ystera ap(cid:246) diabo(cid:255)leysh me thn Oikonomik(cid:254) kai Dhmosio(cid:220) nomik(cid:254) Epitrop(cid:254), EJEDVSE THN PAROYSA GNVMH: Stiw 18 Ianoyar(cid:242)oy, to Symbo(cid:255)lio ej~tase to pr(cid:246)gramma staqer(cid:246)thtaw, thw Irland(cid:242)aw, to opo(cid:242)o kal(cid:255)ptei thn per(cid:242)odo 1999(cid:220)2001. To Symbo(cid:255)lio shmei(cid:215)nei me ikanopo(cid:242)hsh (cid:246)ti to dhmosionomik(cid:246) isoz(cid:255)gio thw irlandik(cid:254)w dhm(cid:246)siaw dio(cid:242)khshw ~gine pleonasmatik(cid:246) to 1997 kai anam~netai na parame(cid:242)nei pleonasmatik(cid:246) kaq’ (cid:246)lh thn per(cid:242)odo toy pro(cid:220) gr‘mmatow, en(cid:215) o de(cid:242)kthw toy dhm(cid:246)sioy xr~oyw, o opo(cid:242)ow anam~netai na ~xei ypoxvr(cid:254)sei k‘tv toy 60(cid:216)% toy AEP ~vw to t~low toy 1998, qa synex(cid:242)sei na ypoxvre(cid:242). To makrooikonomik(cid:246) pla(cid:242)sio poy peri~xetai sto pr(cid:246)(cid:220) gramma probl~pei (cid:246)ti h oikonomik(cid:254) meg~qynsh qa kinhqe(cid:242) ptvtik‘ en sx~sei prow to pol(cid:255) ychl(cid:246) ep(cid:242)pedo poy e(cid:242)xe epiteyxqe(cid:242) pr(cid:246)sfata, en(cid:215) kai o plhqvrism(cid:246)w qa epibra(cid:220) dynqe(cid:242) en sx~sei prow to an(cid:215)tato shme(cid:242)o toy toy 1998. Vst(cid:246)so h meg~qynsh param~nei se pol(cid:255) ychl‘ ep(cid:242)peda sygkrin(cid:246)menh me ‘lla kr‘th m~lh, antikatoptr(cid:242)zontaw thn eja(cid:242)reth ep(cid:242)dosh thw oikonom(cid:242)aw prow thn pleyr‘ thw pro(cid:220) sfor‘w kai m(cid:242)a synex(cid:254) an‘ptyjh sto ergatik(cid:246) dynamik(cid:246). To Symbo(cid:255)lio qevre(cid:242) (cid:246)ti oi makrooikonomik~w probol~w toy progr‘mmatow e(cid:242)nai efikt~w. Ep(cid:242)pl~on, e(cid:242)nai saf~w (cid:246)ti h ygi(cid:254)w ekt~lesh toy pro\pologismo(cid:255) toy 1998 shma(cid:242)nei (cid:246)ti h Irland(cid:242)a (cid:254)dh plhre(cid:242) to st(cid:246)xo toy symf(cid:215)noy staqer(cid:246)(cid:220) thtaw kai an‘ptyjhw gia ~nan pro\pologism(cid:246) sxed(cid:246)n isoskelism~no (cid:254) pleonasmatik(cid:246). Ep(cid:242) pl~on, to sen‘rio gia ta dhm(cid:246)sia oikonomik‘ probl~pei (cid:246)ti h Irland(cid:242)a qa ejako(cid:220) loyq(cid:254)sei na plhre(cid:242) tiw dhmosionomik~w apait(cid:254)seiw toy sym(cid:220) f(cid:215)noy staqer(cid:246)thtaw kai an‘ptyjhw kat‘ thn per(cid:242)odo 1999 ~vw 2001. Par(cid:246)lo poy e(cid:242)nai saf~w (cid:246)ti to pr(cid:246)gramma plhre(cid:242) tiw apai(cid:220) t(cid:254)seiw toy symf(cid:215)noy staqer(cid:246)thtaw kai an‘ptyjhw, yp‘r(cid:220) xoyn orism~na zht(cid:254)mata poy pr~pei na teqo(cid:255)n sto eyr(cid:255)(cid:220) tero pla(cid:242)sio thw makrooikonomik(cid:254)w staqer(cid:246)thtaw. To Sym(cid:220) bo(cid:255)lio shmei(cid:215)nei sygkekrim~na (cid:246)ti h oikonomik(cid:254) kat‘(cid:220) stash den stere(cid:242)tai kind(cid:255)nvn. O k(cid:255)riow k(cid:242)ndynow e(cid:242)nai o k(cid:242)ndynow miaw yperq~rmanshw thw oikonom(cid:242)aw me ayjan(cid:246)(cid:220) menew amoib~w kai tim~w. Sxetik‘, to Symbo(cid:255)lio shme(cid:242)vse (cid:246)ti, en(cid:215) yp(cid:254)rje mia k‘poia perioristik(cid:254) forologik(cid:254) poli(cid:220) tik(cid:254), qa (cid:254)tan fronim(cid:246)terow ~naw ak(cid:246)mh periss(cid:246)terow periorism(cid:246)w. H s(cid:255)stash poy ej~dvse to Symbo(cid:255)lio stiw 6 Ioyn(cid:242)oy 1998 gia toyw geniko(cid:255)w prosanatolismo(cid:255)w thw oiko(cid:220) nomik(cid:254)w politik(cid:254)w tvn krat(cid:215)n mel(cid:215)n kai thw Koin(cid:246)thtaw(cid:216)(ˇ) gia to 1998 synist‘ sfikt(cid:254) forologik(cid:254) politik(cid:254) sthn Irland(cid:242)a. Me to prohgo(cid:255)meno thw ~ntonhw meg~qynshw thw oikonom(cid:242)aw, to Symbo(cid:255)lio piste(cid:255)ei (cid:246)ti e(cid:242)nai sk(cid:246)pimo na diathrhqe(cid:242) ~na dhmosionomik(cid:246) ple(cid:246)nasma, (cid:246)pvw sxedi‘zetai kaq(cid:246)lh th di‘rkeia toy progr‘mmatow. (cid:190)Opvw probl~pei kai to s(cid:255)m(cid:220) fvno staqer(cid:246)thtaw kai an‘ptyjhw, ayt(cid:246) qa epitr~cei epark~w periq(cid:215)rio asfale(cid:242)aw gia na apofeyxqo(cid:255)n yperbo(cid:220) lik‘ elle(cid:242)mmata se per(cid:242)ptvsh miaw kyklik(cid:254)w (cid:255)feshw. To Symbo(cid:255)lio yposthr(cid:242)zei thn ~mfash poy d(cid:242)nei to pr(cid:246)(cid:220) gramma sthn a(cid:255)jhsh tvn dhmos(cid:242)vn epend(cid:255)sevn t(cid:246)so pro(cid:220) keim~noy na antimetvpisto(cid:255)n oi an‘gkew ypodom(cid:254)w miaw ~ntona anaptyss(cid:246)menhw oikonom(cid:242)aw (cid:246)so kai prokeim~noy na ypokatastaqe(cid:242) h anamen(cid:246)menh me(cid:242)vsh tvn koinotik(cid:215)n diarqrvtik(cid:215)n tame(cid:242)vn sthn Irland(cid:242)a. Vst(cid:246)so, ~na lepto(cid:220) mer~stero sx~dio epend(cid:255)sevn kefala(cid:242)vn qa apotelo(cid:255)se ~na xr(cid:254)simo sympl(cid:254)rvma sto pr(cid:246)gramma staqer(cid:246)thtaw kai qa mporo(cid:255)se na bohq(cid:254)sei na apofeyxqo(cid:255)n periorismo(cid:242) thw prosfor‘w oi opo(cid:242)oi qa mporo(cid:255)san na ephre‘soyn thn oikonomik(cid:254) an‘ptyjh kai ton plhqvrism(cid:246) sthn Irland(cid:242)a. (˛) EE L (cid:216)209 thw 2. 8. 1997, s. 1. (ˇ) EE L (cid:216)200 thw 16. 7. 1998, s. 34